Afrodita
Afrodita | |
---|---|
božica ljubavi, seksa, seksualnosti, ljepote, požude, zadovoljstva. | |
![]() | |
Značajni kultovi | Cipar, Kitira, Korint. |
Životinje | zec, guska, divlji golub, vrabac. |
Simboli | golubica, jabuka. |
Pratioci | Eroti, Heba, Harite, Peito, Neade. |
Biljke | ruža, jabuka, narcis, zelena salata. |
Dan | petak.[1] |
Svetište | Pafos na Cipru. |
Roditelji | (1) Uran. (2) Zeus i Diona. |
Supružnik | Hefest, poslije razvedena. |
Afrodita (Ἀφροδίτη, Aphrodítê = rođena iz morske pjene) božica je ljubavi, ljepote, požude i spolnosti, a pandan joj je u rimskoj mitologiji Venera.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/ArTetradrachmeKnidosAphroditeEuploia.jpg/200px-ArTetradrachmeKnidosAphroditeEuploia.jpg)
Afroditino podrijetlo je dosta nejasno. Postoje tri verzije o podrijetlu. Veoma star mit koji prenosi Heziod kaže da je Afrodita nastala iz testisa boga neba Urana: "Kron ih baciše sa Zemlje na pučinu i one dugo plutaše." Homer pak kaže da je Afrodita kćer Zeusa i božice kiše Dione, koja je nimfa ili Titanida. Treća je inačica ta da je Talasina i Zeusova kći, budući da je Talasa božica mora, a Afrodita je iz mora izronila. Dvije se verzije slažu samo u tome da joj Zeus otac, a sve verzije govore kako je nastala iz morske pjene ili vode, dok su ju slikari prikazivali kako se rađa iz školjke.
Afrodita je olimpska božica, a zahvaljujući svojoj ljepoti i čarolijama kojima je vladala, postala je jedna od najmoćnijih božica. Ni bogovi, ni ljudi joj ne mogu odoljeti. Osim toga, ima više pomoćnika i pomoćnica: Harite (tri božice ljupkosti i ljepote), Hore (božice godišnjih doba), Peitu (božica udvaranja i ljubavnog nagovora), Himena (bog ženidbe) i Erosa, mladog boga ljubavi čijim ljubavnim strelicama nitko ne može umaći. Afrodita je zbog svoje uloge vrlo cijenjena. Ciparskom kiparu Pigmalionu je oživjela kip kojeg je napravio te se u njega zaljubio. Svoje ljubimce štiti svugdje, a svoje dijete Erosa smatra najljepšim dječakom na svijetu. Zna i mrziti, jer su ljubav i mržnja sestre. Bojažljivog mladića Narcisa, koji je prema kleveti ljubomornih nimfi prezreo njene darove, dovela je dotle da se zaljubio u samog sebe i na kraju počinio samoubojstvo.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Aphrodite_Adonis_Louvre_MNB2109_n2.jpg/200px-Aphrodite_Adonis_Louvre_MNB2109_n2.jpg)
Afrodita kao najljepša božica, trebala bi imati mnoge pogodnosti i biti sretna u braku, ali to kod nje nije slučaj. Udala se za Hefesta, ružnog i hromog boga kovača, te je s njim imala Erosa. Prema drugom mitu, Eros je sin Afrodite i Aresa, s kojim je Afrodita spavala i razljutila svog muža. Hefest je u mrežu ulovio Afroditu i Aresa, svog brata, te pozvao sve bogove i božice da vide par. Bogovi su došli i komentirali Aresov i Afroditin izgled te Hefestovu spretnost i domišljatost. Afrodita je spavala i s Hermesom, polubratom svog supruga, te mu rodila Hermafrodita, potom je voljela i smrtnike: kralja Anhiza (kojem je rodila sina Eneju) i lijepog Adonisa, strastvenog lovca, za kojega je od Zeusa izmolila besmrtnost.
Afrodita se uplela i u slavni Trojanski rat te je pomagala Trojancima i Parisu. Prije rata se sporila s Herom i Atenom koja je božica najljepša. Afrodita je Parisu obećala ljubav lijepe Helene, žene Menelaja, spartanskog kralja. Paris je u ratu poginuo, a Afrodita je zakazala. Ipak, više je puta spašavala Parisa te se obraćala Heleni, a dotle bi uzimala oblik sluškinje. Kad ju je okrznulo koplje ahejskog vojskovođe Diomeda, pobjegla je s borilišta.
Afroditini pandani u drugim religijama su Venera, Hator, Freya, Astarta, Innana, Turan i Allat. U vrijeme kad su Grci osvojili Egipat, Egipćani su smatrali da je Hator jednaka Afroditi. Afroditno rođenje se na slikama često zove Venerino rođenje, te su te dvije božice bile povezane u Rimskom Carstvu.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Linz_Aphrodite.jpg/200px-Linz_Aphrodite.jpg)
- ↑ Grci su petak zvali Afroditin dan (Ἀφροδίτης ἡμέρα), što su Rimljani preuzeli kao dies Veneris (otuda: fr]]: vendredi, es: viernes, it: venerdì itd.). I u germanskim jezicima petak je dan posvećen božici ljubavi i ljepote, Freyi, s kojom je Afrodita poistovjećivana, pa otuda: en: friday, de: Freitag, sv, no, da: fredag, nl: vrijdag itd.