17. 2.
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартпн. |
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартчт. |
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартпт. |
17. вељаче/фебруар (17. 2.) је 48. дан године по грегоријанском календару. До краја године има још 317 дана (318 у преступној години).
Догађаји
[уреди | уреди извор]- 1600. — Италијански филозоф, астроном и математичар, Ђордано Бруно, спаљен је у Риму као јеретик, на основу пресуде римокатоличке инквизиције.
- 1836. — Указом кнеза Милош Обреновића у Букурешту је основано прво српско дипломатско-конзуларно представништво под називом Српска агенција. Шеф агенције био је Михајило Герман, а секретар Јован Гавриловић.
- 1854. — Британија је признала независност Слободне Државе Орање у данашњој Провинцији Слободна Држава, Јужна Африка.
- 1864. — Јужњачка подморница "Ханли" је у Америчком грађанском рату у Чарлстону у Јужној Каролини потопила торпедом северњачки брод "Хустаник", што се сматра првим успешним нападом подморнице на ратни брод у историји поморског ратовања.
- 1867. — Први брод пролази кроз Суецки канал.
- 1895. — Балет Лабуђе језеро први је пут изведен у цијелости с глазбом Чајковског у Санкт Петербургу, Русија.
- 1916. — Британске и француске трупе заузеле су у Првом светском рату Камерун, немачку колонију у Африци.
- 1933. — Прохибиција (забрана точења алкохола) званично укинута у САД-у.
- 1966. — Француска је лансирала свој први сателит с полигона у Сахари.
- 1972. — Доњи дом британског парламента усвојио је закон о приступању Велике Британије Европској заједници (касније Европска унија).
- 1979. — Реагујући на упад вијетнамских снага у Камбоџу крајем 1978. и збацивање маоистичког режима Црвених Кмера, Кина је напала Вијетнам. Три седмице касније била је присиљена да повуче своје трупе.
- 1982. — Премијер Зимбабвеа Роберт Мугабе оптужио је некадашњег саборца Џошуа Нкома, за учешће у завери и искључио га из владе. Мугабе и Нкомо водили су седамдесетих година заједничку борбу против расистичке владавине белаца у Јужној Африци.
- 1990. — Чехословачка комунистичка партија искључила је из чланства бившег председника државе Густава Хусака, бившег премијера Љубомира Штроугала и још 20 високих функционера који су дошли на власт након совјетске интервенције у Чехословачкој 1968.
- 1992. — Генерални секретар УН Бутрос Бутрос Гали препоручио је размештање 13.000 припадника мировних снага светске организације на територији бивше Југославије.
- 1995. — Албанци у Тетову у Македонији почели су масовне демонстрације због одбијања власти да призна "албански универзитет" у том граду. У сукобима с полицијом погинуо је један демонстрант, а већи број је повређен.
- 1997. — Председник Пакистана Фарук Легхари, који је у новембру 1996. распустио владу Беназир Буто, именовао је Наваза Шарифа за новог премијера.
- 1999. — Током албанско-српских преговора у Рамбујеу код Париза, НАТО је усвојио оперативни план за упућивање војних снага на Косово под називом "Заједнички чувар"; начелник Генералштаба Војске Југославије генерал-пуковник Драгољуб Ојданић наредио је јачање борбене готовости јединица ВЈ и предузимање мера за заштиту државне границе и одбране интегритета земље.
- 2000. — Мицрософт издаје оперативни систем Wиндоwс 2000.
- 2002. —.
- 2003. —.
- По налогу хашког Трибунала на Косову су ухапшени припадници расформиране Ослободилачке војске Косова (ОВК) и изручени том суду: Харадин Баља, Исак Муслиу и Агим Муртези. То је прво хапшење особа по налогу тог суда које је обавио Кфор. Против Агима Муртезија суд је повукао оптужницу због замене идентитета.
- У паничном изласку из једног ноћног клуба у Чикагу, 21 особа је погинула, а око 50 је повређено.
- 2006. —.
- Један од ватрогасаца, који су почетком седмице учествовали у уклањању угинулих лабудова у Словенији, у четвртак је око 20 сати примљен у болницу због високе температуре и знакова грипа.
- Грчка излетница пронашла 6500 година стар златни привезак. Привезак потиче из периода Неолита, и још увек се зна јако мало о кориштењу метала, посебно злата, у том периоду. Свега три привеска из тог периода су нађена досада. У новембру.
- 2008. —.
- Косово прогласило неэависност.
- 2011. —.
- У Бенгазију избијају устанак против власти Моамера Гадафија, који ће прерасти у велики грађански рат завршен девет мјесеци касније, уз помоћ НАТО-а, Гадафијевим свргавањем и погубљењем.
.
Рођења
[уреди | уреди извор]- 624. — Wу Зетиан, кинеска царица (или 625).
- 1602. — Пиер Францесцо Цавалли, италијански складатељ.
- 1740. — Хораце-Бéнéдицт де Сауссуре, швицарски природњак.
- 1820. — Хенри Виеуxтемпс, белгијски складатељ и виолинист.
- 1821. — Лола Монтез, ирска плесачица († 1861.).
- 1865. — Силвије Страхимир Крањчевић, хрватски књижевник († 1908.).
- 1895. — Славко Јежић, хрватски књижевник, књижевни повјесничар и преводитељ († 1969.).
- 1903. — Садеq Хедаyат, ирански књижевник.
- 1935. — Хрвоје Шаринић, хрватски политичар, четврти предсједник Владе Републике Хрватске (од 12. коловоза 1992. до 3. травња 1993.) .
- 1935. — Аленка Ранчић, српска глумица († 2005.).
- 1936. — Стипе Шувар, хрватски политичар († 2004.).
- 1941. — Гене Питнеy, амерички пјевач и кантаутор.
- 1954. — Рене Руссо, америчка глумица.
- 1958. — Радослав Миленковић, српски филмски, телевизијски и позоришни глумац и позоришни редитељ.
- 1963. — Мицхаел Јордан, амерички кошаркаш.
- 1963. — Флоренце Хартманн, француска новинарка и списатељица.
- 1964. — Давор Гобац, хрватски глазбеник.
- 1968. — Гиусеппе Сигнори, талијански ногометни репрезентативац.
- 1969. — Жељко Мавровић, хрватски боксач.
- 1970. — Доминиц Пурцелл, аустралијски-британски глумац.
- 1971. — Денисе Рицхардс, америчка телевизијска и филмска глумица и некадашњи модел, хрватског и велшког подријетла.
- 1972. — Биллие Јое Армстронг, амерички музичар (Греен Даy).
- 1972. — Бојана Грегорић Вејзовић, хрватска филмска, телевизијска и казалишна глумица.
- 1973. — Горан Буњевчевић, српски ногометаш.
- 1973. — Стефан Кретзсцхмар, умировљени њемачки рукометаш.
- 1981. — Парис Хилтон, америчка партy-гирл.
- 1981. — Јосепх Гордон-Левитт, амерички глумац.
- 1982. — Адриано, бразилски ногометаш.
- 1987. — Анте Томић, хрватски професионални кошаркаш.
- 1988. — Натасха Кампусцх, аустријска дјевојка, позната по бијегу након осам година заточеништва.
- 1993. — Марц Мáрqуез, шпањолски возач мотора.
.
Смрти
[уреди | уреди извор]- 364. — Јовијан, једини римски цар рођен у Сингидунуму (данашњем Београду).
- 440. — Месроп Маштоц, арменски редовник и творац арменског писма.
- 1600. — Ђордано Бруно, италијански филозоф, астроном. (* 1548.).
- 1673. — Молиèре, француски књижевник (* 1622.).
- 1856. — Хеинрицх Хеине, њемачки књижевник (* 1797.).
- 1884. — Сидонија Ердöдy Рубидо, грофица, хрватска оперна пјевачица (сопран) (* 1819.).
- 1909. — Геронимо, поглавица Апача.
- 1937. — Хуго Меисл, аустријски ногометни тренер и ногометни судац, јеврејског подријетла (* 1881.).
- 1963. — Мате Балота, хрватски књижевник и економист (* 1898.).
- 1994. — Рандy Схилтс, амерички новинар и писац.
- 1994. — Дамир Томљановић, хрватски редарственик, хрватски бранитељ тијеком Домовинског рата и заповједник 1. Сектора ИЗМ Задар ЗП Сплит 1. гардијске бригаде Оружаних снага Републике Хрватске (* 1968).
- 2001. — Звонимир Червенко, хрватски генерал (* 1926.).
- 2005. — Омар Сíвори, талијански-аргентински ногометаш (*1935).
- 2011. — Предраг Вушовић, хрватски глумац (* 1960.).
- 2012. — Милорад Бибић Мосор, хрватски новинар и ТВ-водитељ (* 1952.).
- 2019. -Шабан Шаулић, српски певач турбофолк и фолк глазбе (*1950.).
Празници и дани сећања
[уреди | уреди извор]- Танис Диена.
- Српска православна црква слави:.
.
Види такође: Годишњи календар - Дневни календар