10. 12.
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартпт. |
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартнд. |
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартпн. |
10. просинца/децембра (10. 12.) је 344. дан године по грегоријанском календару (345. у преступној години). До краја године има још 21 дана.
Догађаји
[уреди | уреди извор]- 1508. — формирана Камбрејска лига, савез против Венеције који су склопили папа Јулије II, француски краљ Луј XII, арагонски краљ Фердинанд II и римско-немачки цар Максимилијан I.
- 1520. — немачки црквени реформатор Мартин Лутер у Витенбергу јавно спалио булу у којој му је папа Лав X запретио проклетством ако се у року од 60 дана не одрекне јереси. У јануару 1521. Лутер екскомунициран из римокатоличке цркве.
- 1810. — Наполеон Бонапарта Француској прикључио немачке градове Хановер, Бремен, Хамбург, Лауенбург и Либек.
- 1845. — енглески грађевински инжењер Роберт Томпсон патентирао прве пнеуматске гуме.
- 1848. — Луј Наполеон надмоћном већином од преко четири милиона гласова добио изборе за председника Француске. Четири године касније извео државни удар и прогласио се царем Наполеоном III.
- 1868. — први семафори за регулисање саобраћаја у свету почели да раде у Лондону, на тргу испред зграде парламента Велике Британије.
- 1895. — основано Друштво за унапређење и улепшавање Сокобање, што се сматра зачетком туризма у Србији. Сокобања, у којој су често на одмору боравили кнезови Милош и Михајло Обреновић, помиње се као лечилиште још у старом Риму и раној Византији.
- 1898. — потписан Париски мировни уговор којим је окончан америчко-шпански рат. Шпанија се одрекла Кубе и Порторика, а за 20 милиона долара уступила Американцима Филипине и Гуам.
- 1902. — завршена је изградња Асуанске бране у Египту, којом је регулисан ток Нила.
- 1936. — абдицирао британски краљ Едвард VIII јер није желео да се одрекне женидбе са Американком Волис Симпсон, како је то од њега тражио премијер Стенли Болдвин. После абдикације добио титулу војводе од Виндзора. Наследио га Георге VI.
- 1936. — Умро италијански писац Луиђи Пирандело, добитник Нобелове награде за књижевност 1934, један од најзначајнијих драмских писаца 20. вијека, који је отворио нове путеве модерне драматургије. Од његове 44 драме сабране под насловом "Голе маске", најпознатије су "Ђакомино", "Хенри IV", "Шест лица траже писца".
- 1941. — јапански авиони у Другом светском рату у Јужнокинеском мору потопили британске ратне бродове „Рипалс“ и „Принц од Велса“, на којима је погинуло око 800 људи.
- 1948. — Генерална скупштина Уједињених нација усвојила Универзалну декларацију о правима човека. Тај датум обележава се као Дан људских права.
- 1963. — Занзибар, британски протекторат од 1890, стекао независност у оквиру Британског комонвелта. Наредне године постао република и с Тангањиком створио нову државу која је добила назив Танзанија.
- 1964. — Нобелову награду за мир добио Американац Мартин Лутер Кинг, борац за грађанска права црнаца. Убијен у атентату у Мемфису четири године касније.
- 1967. — прва комерцијална термонуклеарна експлозија извршена у Новом Мексику у САД ради вађења природног гаса.
- 1980. — Милтон Оботе проглашен за председника Уганде, као први афрички шеф државе који се вратио на власт после збацивања војним ударом. Војска га 1985. други пут збацила са власти.
- 1991. — југословенска народна армија се повукла из Загреба и Хрватске, али су борбе Срба и хрватских снага настављене.
- 1996. — председник Јужне Африке Нелсон Мандела потписао Устав којим су сви грађани, без обзира на расу, изједначени пред законом, као завршни чин у демонтирању система апартхејда у тој земљи.
- 1998. — Хашки трибунал осудио босанског Хрвата Анту Фурунџију на 10 година затвора због мучења и силовања заточеника у босанском рату. То је била прва пресуда којом је силовање означено као ратни злочин.
- 2001. — у Приштини конституисана Скупштина Косова, прва од доласка међународних снага у Покрајину, у јулу 1999. За председника изабран Албанац Неџат Даци, а представници Срба Оливер Ивановић и Гојко Савић постали чланови петочланог Председништва Скупштине.
- 2001. — генерални секретар УН Кофи Анан добио Нобелову награду за мир.
- 2003. — шеф УНМИК-а Хари Холкери у Приштини представио документ „Стандарди за Косово“ чија ће примена бити од значаја код оцењивања да ли је Косово достигло стандарде демократског друштва које међународна заједница тражи пре почетка решавања статуса Косова. Документ прихватио и Савет безбедности УН.
- 2003. — Хашки трибунал осудио бившег официра Војске Републике Српске Драгана Обреновића, који је признао кривицу, на 17 година затвора због ратних злочина над муслиманима у Сребреници у јулу 1995.
.
Рођења
[уреди | уреди извор]- 1806. — Павао Штоос, свећеник пјесник и народни препородитељ (у. 1862.).
- 1851. — Мелвил Дјуи, амерички библиотекар.
- 1861. — Владоје Дукат, хрватски књижевни повјесничар, филолог и англист (у. 1944.).
- 1862. — Срећко Албини, хрватски складатељ и диригент (у. 1933.).
- 1957. — Мицхаел Цларке Дунцан, амерички глумац (у. 2012.).
- 1960. — Кеннетх Бранагх, ирски глумац и режисер.
- 1961. — Драган Вујић, српски глумац.
- 1964. — Едитх Гонзáлез, мексичка глумица, пјевачица и модел.
- 1973. — Габриела Спаниц, венезуеланска глумица, хрватског поријекла.
- 1987. — Гонзало Хигуаíн, аргентински ногометаш.
- 1988. — Митцхелл Доналд, низоземски ногометаш.
- 1988. — Невен Суботић, српски и амерички ногометаш, босанског поријекла.
.
Смрти
[уреди | уреди извор]- 1603. — Вилијам Гилберт, енглески лекар и физичар.
- 1638. — Иван Гундулић, књижевник (р. 1589.).
- 1815. — Ада Кинг Ловелаце, британска математичарка и први програмер.
- 1870. — Адолф Лоос, чешко-аустријски архитекта.
- 1879. — Анте Кузманић, хрватски лијечник, публицист, препородитељ (р. 1807.).
- 1889. — Анте Ковачић, хрватски књижевник (р. 1854.).
- 1896. — Алфред Нобел, шведски индустријалац, проналазач динамита, кемичар, изумитељ, драмски писац и донатор.
- 1926. — Никола Пашић, један од најзначајнијих политичара у историји Србије и Југославије.
- 1936. — Луиђи Пирандело, италијански писац. (р. 1867.).
- 1955. — Горан Ипе Ивандић, босанскохерцеговачки роцк бубњар.
- 1977. — Денис Ћорић, босанскохерцеговачки ногометаш.
- 1991. — Карло Метикош, хрватски глазбеник (р. 1940.).
- 1999. — Фрањо Туђман, први предсједник Хрватске. (р. 1922.).
- 2005. — Еугене МцЦартхy, амерички политичар.
.
Празници и дани сећања
[уреди | уреди извор]- Сваке године на тај дан се додјељује Нобелова награда за достигнућа на пољу физике, кемије, медицине, књижевности и за мир.
- Дан људских права (јер су на тај дан 1948. УН усвојиле Универзалну декларацију о људским правима).
.
Види такође: годишњи календар - дневни календар