Cetățuia (Cluj-Napoca)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Cluj-Napoca_Citadel_-_South_entry.jpg/220px-Cluj-Napoca_Citadel_-_South_entry.jpg)
Cetățuia (în maghiară Fellegvár) este o fortificație construită in perioada Habsburgică în vârful dealului cu același nume din Cluj-Napoca, în cartierul Gruia.
Istoric
[modificare | modificare sursă]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Plaque_in_honor_of_Stephan_Ludwig_Roth_on_Cet%C4%83%C8%9Buia_Hill.jpg/220px-Plaque_in_honor_of_Stephan_Ludwig_Roth_on_Cet%C4%83%C8%9Buia_Hill.jpg)
Cetățuia a fost clădită între anii 1715 și 1735 cu ziduri sub formă de stea, o redută, un turn și era înconjurată de bastioane, conform cu planurile arhitectului militar Giovanni Morando Visconti[1], în exterior fiind înconjurată de un val de pământ. Porțile de acces dinspre vest și sud nu mai există, au mai rămas în picioare doar cele din sud-est și nord. Deasupra porților și în interiorul incintei se aflau diferite clădiri care adăposteau spații administrative, o garnizoană și un depozit de armament.
Fortificația a fost ridicată cu scopul principal de a asigura controlul asupra orașului, după trecerea Transilvaniei sub stăpânire austriacă, dar a fost folosită de multe ori și ca închisoare, îndeosebi în perioada Revoluției de la 1848. Aici a fost întemnițat și executat la 11 mai 1849 pastorul sas Stephan Ludwig Roth, unul dintre eroii Revoluției.
Din vechea cetățuie a mai rămas puțin: o parte din ziduri, patru clădiri, iar reduta a fost transformată în Turnul Parașutiștilor. Întregul ansamblu a fost profund afectat de alunecările de teren din zonă.
Pe colina dealului a fost construit Hotelul Belvedere în perioada anilor 1970, iar în 1995 a fost înălțată o cruce imensă din fier (Crucea de pe Cetățuie din Cluj-Napoca), în locul celei distruse de comuniști în anii 1950. Crucea inițială a fost ridicată în memoria celor întemnițați aici.
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ Dorin Alecu et all, p. 19
Referințe
[modificare | modificare sursă]- Lukács József (). Povestea orașului-comoară. Scurtă istorie a Clujului și monumentelor sale. Cluj-Napoca: Apostrof. ISBN 973-9279-74-0.
- Dorin Alicu, Ion Ciupea, Mihai Cojocneanu, Eugenia Glodariu, Ioana Hica, Petre Iambor, Gheorghe Lazarov (). Cluj-Napoca, de la începuturi până azi. Cluj-Napoca: Clusium. ISBN 973-7924-05-3.
- Ștefan Pascu (). Istoria Clujului. Bucharest.
- Repertoriul arheologic al județului Cluj, Cluj-Napoca, 1992.
- Gabriela Popa, Liviu Stoica - ”Cluj-Napoca City Guide”, Cluj-Napoca, 2006, ISBN 978-973-0-04701-1
- Gabriela Popa, Liviu Stoica - ”Cluj-Napoca Illustrated Guide”, Cluj-Napoca, 2007, ISBN 978-973-0-04521-5
- Liviu Stoica, Gheorghe Stoica, Gabriela Popa (). Castles & Fortresses in Transylvania: Cluj County. Castele și cetăți din Transilvania: Județul Cluj. Cluj-Napoca. ISBN 978-973-0-05364-7.
Imagini
[modificare | modificare sursă]-
Poarta vieneză
-
Fostul depozit de praf de pușcă
-
Poarta de vest
-
Hotel Belvedere
-
Vedere către Parcul Central
-
Vedere către Biserica Sf. Mihail
-
Vedere către Opera Maghiară
|