Jaspis
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/ISJaspis.jpg/250px-ISJaspis.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Jaspis_Telemark_Norway.jpg/250px-Jaspis_Telemark_Norway.jpg)
Jaspis er en ugjennomskinnelig kvarts eller kalsedon.
Etymologi og historie
[rediger | rediger kilde]Ordet jaspis kommer via latin iaspis fra gresk ἴασπις, íaspis, som opprinnelig betyr «[farge]flekket stein». Dette ordet stammer i sin tur fra et orientalsk språk, kanskje fra gammelegyptisk eller persisk (yashp).
Varianter
[rediger | rediger kilde]Jaspis finnes i mange nyanser, ofte flekket. Basismineralet er silisiumoksid, men i tillegg har jaspisen opp til 20 % andre stoff i seg, og det er dette som lager de forskjellige fargekombinasjonene. Ensfarget jaspis er sjelden.
Bruk
[rediger | rediger kilde]Jaspis har lenge vært i bruk som smykkesteiner eller til vaser og andre kar av edlere slag. Den har vært kjent og brukt som edelstein i årtusener. Jaspis er nevnt i Bibelen, i skildringen av det himmelske Jerusalem i Johannes' åpenbaring 21,19-20:
- Grunnsteinene i bymuren var prydet med edelstener av alle slag. Den første grunnsteinen var av 'jaspis, den andre var av safir, den tredje av kalsedon, den fjerde av smaragd, den femte av sardonyks, den sjette av karneol, den sjuende av krysolitt, den åttende av beryll, den niende av topas, den tiende av krysopras, den ellevte av hyasint, den tolvte av ametyst.
I middelalderen ble visse typer jaspis benyttet til korsfestelsestablåer av stein, ettersom den rødsprengte stein kunne minne om en blodoverstenkt klippe. PÅ fransk kalles denne type jaspisstein pierre des martyrs («martyrstein»). Et særlig vakkert eksempel bærer den tysk-romerske keiser Rudolf IIs seggl og er utstilt i Louvremuseet i Paris.
Fotogalleri
[rediger | rediger kilde]-
Jaspis fra Madagaskar
-
Ugler av jaspis
-
Jaspis fra Bühlchen
-
Makrofoto
-
Jasposball
-
Dalmatisk jaspis
-
«Quebrada de Jaspe» (Gran Sabana i Venezuela)
-
En phtanittblokk, «rocher Ste Véronique» (Vendée i Frankrike)
-
Russisk kurv med geitehoder, rød jaspis
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Edition Dörfler: Mineralien Enzyklopädie. Nebel Verlag, ISBN 3-89555-076-0
- Martin Okrusch, Siegfried Matthes: Mineralogie. 7. Auflage. Springer Verlag, Berlin 2005, ISBN 3-540-23812-3
- Walter Schumann: Edelsteine und Schmucksteine. 13. Auflage. BLV Verlags GmbH, 1976/1989, ISBN 3-405-16332-3
- Stefan Weiß: Das große Lapis Mineralienverzeichnis. 4. Auflage. Christian Weise Verlag, München 2002, ISBN 3-921656-17-6
- Bernhard Bruder: Geschönte Steine. Neue Erde Verlag, 1998, ISBN 3-89060-025-5
- Johannes Åpenbaring 21, 18. Bibelselskapet, 2011, ISBN 9788254103265