Fredag den 13.
- For en serie med am. skrekkfilmer fra 1980-tallet, se Fredag den 13. (filmer)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/Friday%2C_the_13th_in_a_Kalender.jpg/200px-Friday%2C_the_13th_in_a_Kalender.jpg)
Fredag den 13. anses som en ulykkesdag. Det vil alltid være minst ett og maksimalt tre tilfeller hvert år hvor den 13. dagen i måneden havner på en fredag. Det er når måneden begynner på en søndag at den 13. havner på en fredag.
Forestillingen om 13 som ulykkestall er særlig utbredt i den vestlige verden og spesielt innenfor de engelskspråklige områdene, men det er ingen ting som tyder på at forestillingen er spesielt gammel. Vi har ingen sikre kilder som bringer oss lengre tilbake i tid enn til siste halvdel av 1800-tallet, selv om fredag ble sett på som ukens uheldigste dag og tallet tretten har vært ansett som farlig. Heller ikke finnes det sikre holdepunkter for hvorledes forestillingen egentlig ble etablert.
Tryg Forsikring og DNB Skadeforsikring finner ikke noe grunnlag for å tilsi at det skjer flere bilskader på fredag den 13. enn andre dager. Tryg Forsikring opplever tvert imot 16 prosent færre bilskader på denne dagen.[1]
Langfredag
[rediger | rediger kilde]I kristen tradisjon kom fredagen til å bli oppfattet som uheldig fordi Jesus fikk sin død på korset på langfredag. Men man skal ikke lengre enn til Spania og Hellas før man finner nasjoner som holder tirsdag (og ikke fredag) for å være ukens uheldigste dag.
Triskaidekafobi
[rediger | rediger kilde]Tallet 13 har vært ansett som et uheldig fordi det er snakk om et asymmetrisk oddetall, i hvert fall innenfor de kulturkretser som regner 12 timer dag, 12 timer natt og 12 måneder i året.
Folklorister regner redselen for fredag den 13. til kategorien «hverdagsovertro», men det er i forestillingen neppe snakk om egentlig folketro. Den er snarere basert på konvensjoner og talemåter. Disse tradisjonene bærer ofte også med seg sine egne opphavsforklaringer, som i enkelte tilfeller kan være temmelig kuriøse. Av de forklaringene som søker å legitimere forestillingen til en gammel tradisjon, tjener opplysningen om at kong Filip IV av Frankrike beordret arrestasjon av landets tempelriddere på fredag 13. oktober 1307. Det er imidlertid ikke andre opplysninger som understøtter at det i samtid og nær ettertid var noen som oppfatte datoen som spesielt uheldig.[2][3] En annen forklaring er at fenomenet henger sammen med at Judas Iskariot ble utpekt som den trettende til bords ved Jesu siste måltid på skjærtorsdag.
Den danske astonomen Tycho Brahe ble satt til å gjøre astrologiske beregninger for dager i året da det ikke var lurt å gjøre forretninger eller legge ut på reiser. Han kom opp med 32 uheldige og fire heldige dager, noe som fikk stor utbredelse i Norden. Det er først utover på 1900-tallet at fredag den 13. ga seg utslag i slik frykt at enkelte velger å holde seg hjemme eller være uvirksomme. Spesielt fra Danmark hører vi at tradisjonen har vært knyttet til råd om ikke å legge til sjøs eller sette båt på vannet på fredag den 13.[4]
Forekomst
[rediger | rediger kilde]Fredag den 13. i 2024:
Fredag den 13. i 2025:
Se også
[rediger | rediger kilde]- Fredag den 13de (film) – film fra 1980
- 13 (tall)
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ dinside.no, 12. januar 2012: Færre ulykker på fredag den 13.
- ^ Snopes: Friday the 13th (engelsk)
- ^ urban legends: Friday the 13th Arkivert 18. desember 2003 hos Wayback Machine. (engelsk)
- ^ Dagbladet Fakta fredag 13. juni 2008
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- Forskning.no: Hva er galt med fredag den 13.?