Deutscher Gewerkschaftsbund
Deutscher Gewerkschaftsbund | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Offisielt navn | Deutscher Gewerkschaftsbund (DGB) | ||
Org.form | Ikke-juridisk sammenslutning | ||
Stiftet | 13. oktober 1949 (München) | ||
Land | Tyskland | ||
Hovedkontor | Berlin | ||
Yasmin Fahimi (2022)[1] | |||
Medlemskap | 13 oppføringer
Den europeiske faglige samorganisasjon[2]
International Trade Union Confederation Europabevegelsen Tyskland Deutscher Frauenrat Münchner Forum Rat für Soziokultur und kulturelle Bildung[3] Bundesnetzwerk Bürgerschaftliches Engagement (stiftende medlem)[4] Arbeitsgemeinschaft für Kinder- und Jugendhilfe[5] Federal Consumer Protection Agency (støttemedlem) Forum Menschenrechte[6] Nationale Armutskonferenz[7] Bündnis für nachhaltige Textilien (2014–)[8] Wirtschaftsprüferkammer Körperschaft des Öffentlichen Rechts | ||
Formål | Fagforening[9] | ||
Medlemmer | 5 995 437 (2019)[10] | ||
Nettsted | www.dgb.de (de) | ||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/Berlin_-_Deutscher_Gewerkschaftsbund_%E2%80%93_Bundesvorstand.jpg/250px-Berlin_-_Deutscher_Gewerkschaftsbund_%E2%80%93_Bundesvorstand.jpg)
Deutscher Gewerkschaftsbund (DGB) er den største landsorganisasjonen for arbeidstakerorganisasjoner i Tyskland. Den ble grunnlagt under den første kongressen, kalt «Parlament der Arbeit» i München i 1949, som partipolitisk uavhengig.
DGB er paraplyorganisasjon for åtte tyske fagforbund, med tilsammen mer enn seks millioner medlemmer (pr. 2018). DGB inngår ikke egne tariffavtaler.
Stiftelsen av DGB i 1949 innebar samling av den sosialistiske og den kristelige fagbevegelsen i Tyskland. Fagbevegelsen hadde under Weimarrepublikken vært delt i den sosialistiske Allgemeiner Deutscher Gewerkschaftsbund og det kristelige og nasjonalistiske Deutscher Gewerkschaftsbund (1919–1933).
Som DGBs grunnleggere regnes Hans Böckler (SPD) og Karl Arnold (CDU). Böckler ble organisasjonens første leder.
Historie
[rediger | rediger kilde]Grunnleggelsen
[rediger | rediger kilde]DGB ble grunnlagt av Parlament der Arbeit (Arbeidets parlament) 12.–14. oktober 1949.[11] Parlament der Arbeit er navnet på forbundets kongress som p.t. (2018) holdes hvert fjerde år.[12]
Den partipolitiske uavhengighet
[rediger | rediger kilde]Under Weimarrepublikken hadde fagbevegelsen vært delt i en sosialistisk del under Allgemeiner Deutscher Gewerkschaftsbund, og en kristelig og en nasjonalistisk del i det tidligere Deutscher Gewerkschaftsbund (1919–1933). Under nasjonalsosialismen (1933–1945) ble fagbevegelsen først slått ned, og deretter innlemmet i Deutsche Arbeitsfront.[13][14]
Det nye Deutscher Gewerkschaftsbund ble i 1949 grunnlagt som en «enhetsfagforening» (Einheitsgewerkschaft), som innebærer at den er partipolitisk uavhengig.[15][16]
Forbundets første leder var Hans Böckler (1875–1951).[17] Böckler hadde allerede fra 1945 begynt å organisere fagforeninger i Rhinland. I 1947 ble han valgt til leder av DGB i den britiske okkupasjonssonen, og fra 1949, etter etableringen av Forbundsrepublikken Tyskland, også på landsplan. Böckler klarte å overvinne den splittelse av arbeiderbevegelsen som hadde eksistert under Weimarrepublikken, med det daværende kristelige og nasjonalistiske Deutscher Gewerkschaftsbund i konkurranse med det sosialistiske Allgemeiner Deutscher Gewerkschaftsbund.[18] Som grunnlegger av DGB regnes også Karl Arnold (CDU).[19]
Fagforbund
[rediger | rediger kilde]DGB representerer arbeidstakernes interesser i sosiale, faglige og andre samfunnstilknyttede spørsmål. DGB inngår ikke egne tariffavtaler.[15]
Fagforbundene som er medlemmer av DGB, teller tilsammen over 6 millioner medlemmer (2018).[20] Det dreier seg om IG Metall (IGM), Vereinte Dienstleistungsgewerkschaft (»ver.di«), IG Bauen-Agrar-Umwelt (IG Bau), IG Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE), Gewerkschaft Erziehung und Wissenschaft (GEW), Gewerkschaft Nahrung-Genuss-Gaststätten (NGG), Gewerkschaft der Polizei (GdP) og Eisenbahn- und Verkehrsgewerkschaft (EVG). Den største enkeltfagforening i DGB IG Metall med ca. 2,27 millioner medlemmer i 2015, fulgt av »ver.di« med 2,04 millioner medlemmer i 2015. Landsorganisasjonen inngår ikke egne tariffavtaler.[21][22]
DGB er medlem av Den europeiske faglige samorganisasjon og International Trade Union Confederation.[23]
-
Hans Böckler var GDBs første leder.
-
Fordelingen av medlemmer i DGB. IG Metall (gult) er størst.
-
DGBs geografiske avdelinger.
-
DGB-Haus, Köln.
-
DGB-Haus, Hannover.
-
Gewerkschaftshaus Dresden.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ https://www.dgb.de/uber-uns/dgb-heute/organisation-und-bundesvorstand/yasmin-fahimi.
- ^ www.etuc.org, besøkt 24. august 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.kulturrat.de, besøkt 5. april 2019[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.b-b-e.de, besøkt 12. august 2019[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.agj.de, besøkt 15. september 2019[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.forum-menschenrechte.de, besøkt 29. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nationale-armutskonferenz.de, besøkt 18. april 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.textilbuendnis.com, besøkt 16. april 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator ko20191054105, Wikidata Q13550863, http://autority.nkp.cz/
- ^ «Deutscher Bundestag: Bekanntmachung der öffentlichen Liste über die Registrierung von Verbänden und deren Vertretern» (PDF). 12. mai 2020.
- ^ «Chronik» (tysk). Besøkt 4. januar 2018.
- ^ Arbeit, 21. DGB-Bundeskongress 2018 - Parlament der. «21. DGB-Bundeskongress 2018 - Parlament der Arbeit». bundeskongress.dgb.de (tysk). Besøkt 4. januar 2018.
- ^ Museum, Stiftung Deutsches Historisches. «Gerade auf LeMO gesehen: LeMO Kapitel: NS-Regime». www.dhm.de (tysk). Besøkt 7. januar 2018.
- ^ Museum, Stiftung Deutsches Historisches. «Gerade auf LeMO gesehen: LeMO Kapitel: NS-Regime». www.dhm.de (tysk). Besøkt 7. januar 2018.
- ^ a b Bundesvorstand, DGB -. «DGB Heute». www.dgb.de (tysk). Besøkt 4. januar 2018.
- ^ «Der Gedanke der Einheitsgewerkschaft» (tysk). Besøkt 4. januar 2018.
- ^ Deutschland, Stiftung Haus der Geschichte der Bundesrepublik. «Gerade auf LeMO gesehen: LeMO Biografie: Hans Böckler». www.hdg.de (tysk). Besøkt 4. januar 2018.
- ^ Deutschland, Stiftung Haus der Geschichte der Bundesrepublik. «Gerade auf LeMO gesehen: LeMO Biografie: Hans Böckler». www.hdg.de (tysk). Besøkt 6. januar 2018.
- ^ Deutschland, Stiftung Haus der Geschichte der Bundesrepublik. «Gerade auf LeMO gesehen: LeMO Biografie: Karl Arnold». www.hdg.de (tysk). Besøkt 7. januar 2018.
- ^ Bundesvorstand, DGB -. «DGB-Mitgliederzahlen 2010-2016». www.dgb.de (tysk). Arkivert fra originalen 1. september 2022. Besøkt 5. januar 2018.
- ^ Bildung, Bundeszentrale für politische. «Deutscher Gewerkschaftsbund | bpb». www.bpb.de (tysk). Besøkt 3. januar 2018.
- ^ Bildung, Bundeszentrale für politische. «Deutscher Gewerkschaftsbund | bpb». bpb.de (tysk). Besøkt 6. desember 2020.
- ^ Bundesvorstand, DGB -. «DGB - Bundesvorstand». www.dgb.de (tysk). Besøkt 5. januar 2018.