Liste over nobelprisvinnere i litteratur
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/AlfredNobel_adjusted.jpg/250px-AlfredNobel_adjusted.jpg)
Liste over nobelprisvinnere i litteratur er en liste over alle personer som har blitt tildelt prisen siden den første tildelingen i 1901. Nobelprisen i litteratur tildeles årlig av Svenska Akademien til forfattere for utmerkede bidrag innen feltet litteratur. Prisen er én av fem Nobelpriser etablert av Alfred Nobels testament fra 1895 som tildeles for fremragende bidrag innen fysikk, kjemi, litteratur, fred og fysiologi/medisin.[1][a] Som oppgitt i Nobels testamente, blir prisen administrert av Nobelstiftelsen og tildelt av en komité som består av fem medlemmer valgt av Svenska Akademien.[2]
Den første Nobelprisen i litteratur ble tildelt i 1901 til Sully Prudhomme fra Frankrike. Hver mottaker mottar en medalje, en diplom og en pengesum som har variert gjennom årene.[3] I 1901 mottok Prudhomme 150 782 SEK, som tilsvarer 7 731 004 SEK i desember 2007. I 2008 ble prisen tildelt Jean-Marie Gustave Le Clézio fra Frankrike, som ble tildelt prispenger på 10 000 000 SEK.[4] Prisen blir tildelt i Stockholm under en årlig seremoni den 10. desember, årsdagen for Nobels død i 1896.[5]
Per 2010 hadde Nobelprisen i litteratur blitt tildelt 107 mottakere.[6] Under tildelingen av prisen i 1958 ble russisk-fødte Boris Pasternak tvunget til å avslå prisen efter press fra regjeringen i Sovjetunionen. I 1964 takket Jean-Paul Sartre nei til å ta imot prisen på samme måte som han hadde avslått alle tidligere offisielle tildelinger.[7] Seksten kvinner er blitt tildelt Nobelprisen i litteratur frem til 2022, mer enn noen annen nobelpris, med unntak av Nobels fredspris.[8] I løpet av alle de årene Nobelprisen i litteratur har blitt tildelt har der kun vært fire hendelser hvor prisen har blitt gitt til to personer (1904, 1917, 1966 og 1974). Der har vært syv år hvor Nobelprisen ikke er blitt tildelt (1914, 1918, 1935, og alle fire år 1940–1943).[6] Tildelingen for 2018 fant sted samtidig med prisen for 2019.
Prisen har per 2023 blitt tildelt til 31 engelskspråklige forfattere,15 franske, 14 tyskspråklige, 11 spanske og 7 svenske. Frédéric Mistral skrev på provencalsk, Isaac Bashevis Singer på jiddisch (han holdt takketalen på jiddisch) og Jon Fosse skriver på nynorsk; disse regnes som mindretallsspråk (eller minoritetsspråk).[9][10][11] Brodsky skrev på både engelsk og russisk, Beckett på fransk og engelsk, og Tagore på engelsk og bengali.[12]
Mottakere
[rediger | rediger kilde]År | Mottager(e) | Land[b] | Forfatterspråk | Begrunnelse | |
---|---|---|---|---|---|
1901 | ![]() |
Sully Prudhomme | Frankrike | Fransk | «som anerkjennelse fremfor alt av hans poetiske verk, som vitner om en opphøyd idealisme, en kunstnerisk perfeksjonisme og en sjelden evne til å formidle såvel hjertets som intellektets fremste egenskaper» (på engelsk: «in special recognition of his poetic composition, which gives evidence of lofty idealism, artistic perfection and a rare combination of the qualities of both heart and intellect»[13] |
1902 | ![]() |
Theodor Mommsen | Tyskland | Tysk | «vår tids fremste forfatter av historiske verker, med særlig referanse til hans monumentale verk Römische Geschichte» (på engelsk: «the greatest living master of the art of historical writing, with special reference to his monumental work, A history of Rome»)[14] |
1903 | ![]() |
Bjørnstjerne Bjørnson | Norge | Norsk | «som en hyllest til hans edle, flotte og allsidige diktning, som alltid har vært preget av både friskheten av sin inspirasjon og den sjeldne renhet av sin sjel»[15] |
1904 | ![]() |
Frédéric Mistral | Frankrike | Oksitansk | «i anerkjennelse av den friske originalitet og sanne inspirasjon av hans poetiske produksjon, som trofast reflekterer natur og innfødte ånd av hans folk, og i tillegg hans betydelige arbeid som provençalsk filolog»[16] |
![]() |
José Echegaray y Eizaguirre | Spania | Spansk | «i anerkjennelse av hans mange og strålende komposisjoner som på en individuell og original måte har gjenopplivet de store tradisjoner i spansk drama»[16] | |
1905 | ![]() |
Henryk Sienkiewicz | Polen | Polsk | «på grunn av hans fremragende fortjenester som en episk forfatter»[17] |
1906 | ![]() |
Giosuè Carducci | Italia | Italiensk | «ikke bare i betraktning av hans dype læring og kritiske forskning, men fremfor alt som en hyllest til den kreative energi, friskhet i stil, og lyrisk kraft som preger hans poetiske mesterverk»[18] |
1907 | ![]() |
Rudyard Kipling | Storbritannia | Engelsk | «på bakgrunn av kraften av observasjon, originalitet i fantasi, virilitet i ideer og et bemerkelsesverdig talent for fortellerstemme som karakteriserer kreasjoner av denne verdensberømte forfatteren»[19] |
1908 | ![]() |
Rudolf Christoph Eucken | Tyskland | Tysk | «i anerkjennelse av hans oppriktige søken efter sannhet, den gjennomtrengende kraften i tanker og visjoner, og varmen og styrken i prestasjonet hvor han i tallrike verker har fått tilgivelse og utviklet enn idealistisk filosofi»[20] |
1909 | ![]() |
Selma Lagerlöf | Sverige | Svensk | «på grunn av den høye idealismen, fantasiens rikdom og fremstillingens sjelfullhet, som karakteriserer hennes diktning»[21] |
1910 | ![]() |
Paul Johann Ludwig von Heyse | Tyskland | Tysk | «som en hyllest til det fullendte artisteri, gjennomsyret med idealisme, som han har demonstrert under sin lange, produktive karriere som en lyrisk poet, dramatiker romanforfatter og dikter av verdensberømte noveller»[22] |
1911 | ![]() |
Maurice Maeterlinck | Belgia | Fransk | «på grunn av sine mangesidige litterære aktiviteter og spesielt for dramatiske verk, som utmerker seg gjennom fantasirikdom og gjennom en poetisk idealitet, som, i blant i enventyrspillets forkledning, rører dyp innlevelse og på en hemmelighetsfull måte appellerer til leserens følelser og forestilling»[23] |
1912 | ![]() |
Gerhart Hauptmann | Tyskland | Tysk | «hovedsakelig for sitt rike, varierte og fremragende virksomhet innen den dramatiske diktningens område»[24] |
1913 | ![]() |
Rabindranath Tagore | India | Bengali | «på grunn av dybden i hans dikt og deres høye idealer samt den skjønnhet og friskhet, som på en enestående måte har innlemmet hans diktning i sin egen engelske drakt også i den vestlige litteraturen»[25] |
1914 | Ingen tildeling[c] | ||||
1915 | ![]() |
Romain Rolland | Frankrike | Fransk | «som en hyllest til den opphøyde idealismen i hans forfatterskap og til den medfølelsen og sannhet som han har beskrevet ulike mennesker med»[26] |
1916 | ![]() |
Verner von Heidenstam | Sverige | Svensk | «i anerkjennelse av hans rolle som den ledende representanten for en ny æra i vår litteratur»[27] |
1917 | ![]() |
Karl Adolph Gjellerup | Danmark | Dansk | «for sin varierte og rike diktning, som er inspirert av høye idealer»[28] |
![]() |
Henrik Pontoppidan | Danmark | Dansk | «for sine autentiske beskrivelser av dagens liv i Danmark»[28] | |
1918 | Ingen tildeling[c] | ||||
1919 | ![]() |
Carl Spitteler | Sveits | Tysk | «spesielt for sitt mektige epos Olympisk vår»[29] |
1920 | ![]() |
Knut Hamsun | Norge | Norsk | «for sitt monumentale verk Markens Grøde»[30] |
1921 | Anatole France | Frankrike | Fransk | «i anerkjennelse av hans geniale forfattervirksomhet, preget av edel stil, den vidtfavnende menneskeligheten, av behag og fransk lynne»[31] | |
1922 | ![]() |
Jacinto Benavente | Spania | Spansk | «for den vellykkede måten han har fortsatt de ærefulle spanske dramatradisjoner»[32] |
1923 | ![]() |
William Butler Yeats | Irland | Engelsk | «for sin alltid inspirerende diktning, som i svært kunstnerisk form gir uttrykk for et folks ånd»[33] |
1924 | ![]() |
Władysław Reymont | Polen | Polsk | «for sitt store nasjonalepos Chłopi»[34] |
1925 | ![]() |
George Bernard Shaw | Irland | Engelsk | «for sitt forfatterskap med både idealisme og menneskelighet, hvis friske satirer ofte inneholder en særegen poetisk skjønnhet»[35] |
1926 | ![]() |
Grazia Deledda | Italia | Italiensk | «for hennes forfatterskap av høy idealitet, som med plastisk klarhet har skildret livet på hennes egen øy og som med dypde og varme har behandlet menneskelige problemer i sin alminnelighet»[36] |
1927 | ![]() |
Henri Bergson | Frankrike | Fransk | «som en anerkjennelse av hans rike og vitaliserende ideer og de briljante ferdighetene presenterte dem med»[37] |
1928 | ![]() |
Sigrid Undset | Norge | Norsk | «spesielt for sine mektige beskrivelser av livet i Norden i middelalderen»[38] |
1929 | ![]() |
Thomas Mann | Tyskland | Tysk | «hovedsakelig for sin store roman, Buddenbrooks, som gjennom årene har fått stadig økt anerkjennelse som en av moderne litteraturs klassiske verker»[39] |
1930 | ![]() |
Sinclair Lewis | USA | Engelsk | «for sine sterke og levende skildringer, og sin vittige og humoristiske evne til å tegne mennesketyper på en måte man ikke tidligere har sett» (engelsk ordlyd: «for his vigorous and graphic art of description and his ability to create, with wit and humour, new types of characters»)[40] |
1931 | ![]() |
Erik Axel Karlfeldt | Sverige | Svensk | «Erik Axel Karlfeldts diktning»[41] |
1932 | ![]() |
John Galsworthy | Storbritannia | Engelsk | «for sin fremragende kunst i en fortellerstemme som tar sin høyeste form i The Forsyte Saga»[42] |
1933 | ![]() |
Ivan Bunin | Russland Frankrike |
Russisk | «for det strenge artisteri som han representerte de klassiske russiske tradisjoner med i prosadikting»[43] |
1934 | ![]() |
Luigi Pirandello | Italia | Italiensk | «for sine dristige og geniale nyskapelser innen drama og scenekunst»[44] |
1935 | Ingen tildeling[d] | ||||
1936 | ![]() |
Eugene O'Neill | USA | Engelsk | «for kraften, ærligheten og sterke følelser i hans dramatiske verk, som legemliggjør et originalt konsept i tragedien»[45] |
1937 | ![]() |
Roger Martin du Gard | Frankrike | Fransk | «for den kunstneriske kraft og sannhet som ligger bak hans fremstilling av menneskelige motsetninger og grunnleggende aspekter ved moderne liv i romanserien Les Thibault.»[46] |
1938 | ![]() |
Pearl S. Buck | USA | Engelsk | «for rike og sanne episke beskrivelser av bøndenes liv i Kina og for hennes biografiske mesterverk»[47] |
1939 | ![]() |
Frans Eemil Sillanpää | Finland | Finsk | «for den dype forståelse og utsøkte stilkunst hvorved han har skildret sitt hjemlands levemåte og natur og deres forhold til naturen med»[48] |
1940 | Ingen tildeling[d] | ||||
1941 | Ingen tildeling[d] | ||||
1942 | Ingen tildeling[d] | ||||
1943 | Ingen tildeling[d] | ||||
1944 | ![]() |
Johannes V. Jensen | Danmark | Dansk | «for den sjeldne kraften og frodigheten i hans poetiske fantasi, kombinert med et bredt basert intellekt og dristig, nyskapende stilkunst»[49] |
1945 | ![]() |
Gabriela Mistral | Chile | Spansk | «for den kraftige følelsesinspirerte lyrikken som har gjort hennes dikternavn til et symbol for hele den latinamerikanske verden»[50] |
1946 | ![]() |
Hermann Hesse | Sveits | Tysk | «for sitt inspirerende forfatterskap, som i sin utvikling mot dristighet og dybde godt representerer klassiske humanistiske idealer og høye stilverdier»[51] |
1947 | ![]() |
André Gide | Frankrike | Fransk | «for sitt omfattende og betydelige forfatterskap, hvor menneskelige spørsmål og vilkår er blitt fremstilt med en fryktløs kjærlighet til sannhet og psykologisk skarpsyn»[52] |
1948 | T.S. Eliot | Storbritannia | Engelsk | «for sine bemerkelsesverdige bidrag som en pionér innen nåtidens poesi»[53] | |
1949 | ![]() |
William Faulkner | USA | Engelsk | «for sin kraftfulle og selvstendige kunstneriske innsats innen moderne amerikansk romanlitteratur»[54] |
1950 | ![]() |
Bertrand Russell | Storbritannia | Engelsk | «som en anerkjennelse av hans varierte og betydelige forfatterskap der han har fremstått som en av menneskeheten og tankefrihetens forkjempere»[55] |
1951 | ![]() |
Pär Lagerkvist | Sverige | Svensk | «for den kunstneriske kraft og dype selvstendighet som han søker svar på menneskets evige spørsmål i sin diktning»[56] |
1952 | ![]() |
François Mauriac | Frankrike | Fransk | «for den gjennomtrengende sjelkunnskap og kunstneriske intensitet som han tolket det menneskelige livsdramaet med i sine romaner»[57] |
1953 | ![]() |
Winston Churchill | Storbritannia | Engelsk | «for sin mestring av historiske og biografiske fremstillinger, samt for den lysende talekunst, med hvilken han fremtrådte som forsvarer av høye menneskelige verdier»[58] |
1954 | ![]() |
Ernest Hemingway | USA | Engelsk | «for sitt kraftfulle og innen nåtidens fortellerkunst stildannende mesterskap, senest manifestert i the Old Man and the Sea»[59] |
1955 | ![]() |
Halldór Laxness | Island | Islandsk | «for sin levende epikk, som fornyet den store islandske fortellerkunsten»[60] |
1956 | Juan Ramón Jiménez | Spania | Spansk | «for sin lyriske diktning som er en norm for høy åndelighet og kunstnerisk renhet innen det spanske språket.»[61] | |
1957 | ![]() |
Albert Camus | Frankrike | Fransk | «for sitt betydningsfulle forfatterskap, som med klarsynt alvor belyser menneskelige samvittighetsproblemer i vår tid»[62] |
1958 | ![]() |
Boris Pasternak | Sovjetunionen | Russisk | «for sin betydelige innsats innen både moderne diktning og russiske fortellertradisjon»[63] |
1959 | ![]() |
Salvatore Quasimodo | Italia | Italiensk | «for sin lyriske diktning, som med en klassisk ild uttrykker samtidens tragiske livsfølelse»[64] |
1960 | ![]() |
Saint-John Perse | Frankrike | Fransk | «for den høye flukten og den billedskapende fantasien i hans diktning, som på en visjonær måte gjenspeiler forholdene i vår tid»[65] |
1961 | ![]() |
Ivo Andrić | Jugoslavia | Serbokroatisk | «for den episke kraft som han formet motiver og skjebner av hans lands historie med»[66] |
1962 | John Steinbeck | USA | Engelsk | «for sin realistiske og fantasifulle fortellerkunst, som blir karaktyerisert av medfølende humor og sosialt skarpsyn»[67] | |
1963 | ![]() |
Giorgos Seferis | Hellas | Gresk | «for sin fremragende lyriske diktning, inspirert av dyp følelse for den hellenske kulturverden»[68] |
1964 | Jean-Paul Sartre (takket nei) |
Frankrike | Fransk | «for sitt kreative forfatterskap, som gjennom sin frihetsånd og sannhetssøken har hatt en vidtfavnende påvirkning på vår samtid»[69] | |
1965 | ![]() |
Mikhail Sjolokhov | Sovjetunionen | Russisk | «for den kunstneriske kraft og ærlighet hvorved han har gjenskapt et historisk øyeblikk i det russiske folkets liv i sitt Don-epos»[70] |
1966 | ![]() |
Samuel Josef Agnon | Israel | Hebraisk | «for sin dypt karakteristiske fortellerkunst med motiv fra det jødiske folkets liv»[71] |
![]() |
Nelly Sachs | Sverige | Tysk | «for sin fremstående lyriske og dramatiske diktning, som med gripende styrke tolker Israels skjebne»[71] | |
1967 | Miguel Ángel Asturias | Guatemala | Spansk | «for sin farverike diktning med røtter i folkelige karakterer og indianske tradisjoner»[72] | |
1968 | ![]() |
Yasunari Kawabata | Japan | Japansk | «for sin fortellerkunst, som med fintfølelse uttrykker egenarten i det japanske vesen»[73] |
1969 | ![]() |
Samuel Beckett | Irland | Engelsk og fransk | «for en diktning som i nyskapende former for roman og drama henter sin kunstneriske vekst fra nåtidsmenneskets nød»[74] |
1970 | ![]() |
Aleksandr Solzjenitsyn | Sovjetunionen | Russisk | «for den etiske kraft som han har fulgt opp den russiske litteraturens umistelige tradisjoner med»[75] |
1971 | ![]() |
Pablo Neruda | Chile | Spansk | «for en poesi som med naturkrafts styrke levendegjør en verdensdels skjebne og drømmer»[76] |
1972 | ![]() |
Heinrich Böll | Vest-Tyskland | Tysk | «for en diktning som gjennom sin forening av tidshistorisk vidsyn og samvittighetsfulle utforming har virket fornyende på tysk litteratur»[77] |
1973 | ![]() |
Patrick White | Australia | Engelsk | «for en episk og psykologisk fortellerkunst som har introdusert en ny verdensdel til litteraturen»[78] |
1974 | Eyvind Johnson | Sverige | Svensk | «for en vidtskuende fortellerkunst i frihetens tjeneste»[79] | |
![]() |
Harry Martinson | Sverige | Svensk | «for en forfatter som fanger opp duggdråpen og reflekterer kosmos i den»[79] | |
1975 | ![]() |
Eugenio Montale | Italia | Italiensk | «for sin karakteristiske diktning som med stor kunstnerisk følsomhet har tolket menneskelige verdier preget av et livssyn fri for illusjoner»[80] |
1976 | ![]() |
Saul Bellow | USA | Engelsk | «for den menneskelige forståelse og subtile analyse av kultur hans verker forener»[81] |
1977 | ![]() |
Vicente Aleixandre | Spania | Spansk | «for en nyskapende diktning som illustrerer den menneskelige tilstand i kosmos og dagens samfunn samtidig som den representerer mellomkrigstidens store fornyelse av den spanske poetiske tradisjonen»[82] |
1978 | ![]() |
Isaac Bashevis Singer | USA | Jiddisch | «for sin ivrige fortellerkunst, som med sine røtter i en polsk-jødisk fortellertradisjon levendegjør universelle menneskelige forhold»[83] |
1979 | ![]() |
Odysseas Elytis | Hellas | Gresk | «for sin poesi, som med sanselig styrke og intellektuelt klarsyn skildrer det moderne menneskets kamp for frihet og kreativ utfoldelse, med den greske tradisjonen som bakteppe»[84] |
1980 | ![]() |
Czesław Miłosz | Polen USA |
Polsk | «som med kompromissløst klarsyn tolker menneskets sårbarhet i en verden av sterke konflikter»[85] |
1981 | ![]() |
Elias Canetti | Bulgaria Storbritannia Sveits |
Tysk | «for et forfatterskap påvirket av utsyn, ideer og kunstnerisk styrke»[86] |
1982 | ![]() |
Gabriel García Márquez | Colombia | Spansk | «for sine romaner og noveller, hvor det fantastiske og realistiske forenes i en rikt sammensatt verden av poesi, som reflekterer et kontinents liv og konflikter»[87] |
1983 | ![]() |
William Golding | Storbritannia | Engelsk | «for sine romaner som med den realistiske fortellerkunsts klarhet og med mytens tvetydige alminnelighet løfter frem menneskelige forhold i dagens verden»[88] |
1984 | ![]() |
Jaroslav Seifert | Tsjekkoslovakia | Tsjekkisk | «for sin poesi, hvis friske sensualitet og rike oppfinnsomhet gir et befriende bilde av menneskelig uforsonlighet og mangfold»[89] |
1985 | ![]() |
Claude Simon | Frankrike | Fransk | «som i sine romaner forener poeten og malerens skaperverk med en dypere bevissthet om tid i skildringen av menneskelige vilkår»[90] |
1986 | ![]() |
Wole Soyinka | Nigeria | Engelsk | «som i et bredt kulturelt perspektiv og med poetiske overtoner skildrer livets drama»[91] |
1987 | ![]() |
Joseph Brodsky | USA | Engelsk og russisk | «for et vidt favnende forfatterskap, preget av åndelig skarphet og poetisk intensitet»[92] |
1988 | ![]() |
Naguib Mahfouz | Egypt | Arabisk | «som ved verk rike på nyanser – noen ganger skarpsynt realistiske, noen ganger suggererende tvetydige – har dannet en arabisk fiksjon med universell menneskelig gyldighet»[93] |
1989 | ![]() |
Camilo José Cela | Spania | Spansk | «for en rik og intensiv prosakunst, som med behersket medfølelse retter et utfordrende blikk på menneskets sårbarhet»[94] |
1990 | ![]() |
Octavio Paz | Mexico | Spansk | «for en lidenskapelig diktning med vide horisonter, preget av sanselig intelligens og humanistisk integritet»[95] |
1991 | ![]() |
Nadine Gordimer | Sør-Afrika | Engelsk | «som gjennom storslått episk diktning har – med Alfred Nobels ord – gjort menneskeheten den største nytte»[96] |
1992 | ![]() |
Derek Walcott | Saint Lucia | Engelsk | «for en diktning med stor lyskraft, båret av en historisk visjon som er sprunget ut av et flerkulturelt engasjement»[97] |
1993 | ![]() |
Toni Morrison | USA | Engelsk | «som gjennom en romankunst preget av visjonær kraft og poetisk preg levendegjør et viktig aspekt av amerikansk virkelighet»[98] |
1994 | ![]() |
Ōe Kenzaburō | Japan | Japansk | «som med poetisk kraft skaper en imaginær verden hvor liv og myte kondenserer til et rystende bilde av menneskets situasjon i nåtiden»[99] |
1995 | ![]() |
Seamus Heaney | Irland | Engelsk | «for en forfatter av lyrisk skjønnhet og etisk dybde, som fremhever hverdagens mirakler og den levende fortiden»[100] |
1996 | ![]() |
Wisława Szymborska | Polen | Polsk | «for en poesi som med ironisk presisjon lar historiske og biologiske sammenhenger tre frem i fragmenter av menneskelig virkelighet»[101] |
1997 | ![]() |
Dario Fo | Italia | Italiensk | «som med en rasende autoritet utøver de samme kunster som middelalderens hoffnarrer, alt mens han verner om de underkuedes verdighet» (engelsk: «who emulates the jesters of the Middle Ages in scourging authority and upholding the dignity of the downtrodden»)[102] |
1998 | ![]() |
José Saramago | Portugal | Portugisisk | «som med lignelser næret av fantasi, medfølelse og ironi fortsetter å sette oss i stand til å forstå en unnvikende virkelighet nok en gang» (engelsk: «who with parables sustained by imagination, compassion and irony continually enables us once again to apprehend an elusory reality»)[103] |
1999 | ![]() |
Günter Grass | Tyskland | Tysk | «for å ha tegnet historiens glemte ansikt i sine muntert-mørke fabler» (engelsk: «whose frolicsome black fables portray the forgotten face of history»)[104] |
2000 | ![]() |
Gao Xingjian | Frankrike | Kinesisk | «for et forfatterskap med universell gyldighet, bitter innsikt og språklig oppfinnsomhet som har åpnet nye veier for kinesisk romankunst og dramatikk» (engelsk: «for an œuvre of universal validity, bitter insights and linguistic ingenuity, which has opened new paths for the Chinese novel and drama»)[105] |
2001 | ![]() |
V.S. Naipaul | Storbritannia | Engelsk | «for å ha forenet en innsiktsfull fortellerstemme med en treffsikker observasjonsevne i verk som får oss til å ta undertrykte historier inn over oss» (engelsk: «for having united perceptive narrative and incorruptible scrutiny in works that compel us to see the presence of suppressed histories»[106] |
2002 | ![]() |
Imre Kertész | Ungarn | Ungarsk | «for et forfatterskap som belyser enkeltmenneskets skjøre erfaringer i møte med historiens barbariske vilkårligheter» (engelsk: «for writing that upholds the fragile experience of the individual against the barbaric arbitrariness of history»)[107] |
2003 | J.M. Coetzee | Sør-Afrika | Engelsk | «som i utallige versjoner skildrer hvordan outsideren overraskende trer inn som aktør» (engelsk: «who in innumerable guises portrays the surprising involvement of the outsider»)[108] | |
2004 | ![]() |
Elfriede Jelinek | Østerrike | Tysk | «for sin musikalske strøm av stemmer og motstemmer i romaner og skuespill som med ekstraordinær språklig lidenskap blottlegger absurditeten i klisjeene som dominerer samfunnet og de samme klisjeenes undertrykkende makt» (engelsk: «for her musical flow of voices and counter-voices in novels and plays that with extraordinary linguistic zeal reveal the absurdity of society's clichés and their subjugating power»)[109] |
2005 | ![]() |
Harold Pinter | Storbritannia | Engelsk | «som i sine skuespill avdekker avgrunnen som befinner seg under hverdagslig småsnakk og bryter seg inn i undertrykkelsens lukkede rom» (engelsk: «who in his plays uncovers the precipice under everyday prattle and forces entry into oppression's closed rooms»)[110] |
2006 | ![]() |
Orhan Pamuk | Tyrkia | Tyrkisk | «som på søken efter sin hjembys melankolske sjel har funnet nye symbolske uttrykk for kollisjoner og sammenflettinger mellom ulike kulturer» (engelsk: «who in the quest for the melancholic soul of his native city has discovered new symbols for the clash and interlacing of cultures»)[111] |
2007 | ![]() |
Doris Lessing | Storbritannia | Engelsk | «den kvinnelige erfarings epiker som med skepsis, glød og visjonær kraft har gransket en splittet sivilisasjon»[112] |
2008 | ![]() |
J.M.G. Le Clézio | Frankrike Mauritius |
Fransk | «oppbruddets, det poetiske eventyrets og den sanselige ekstasens forfatter, utforsker av en menneskelighet utenfor og nedenfor den herskende sivilisasjonen»[113] |
2009 | Herta Müller | Tyskland | Tysk | «som med fortettet poesi og prosaens saklighet tegner hjemløshetens landskap»[114] | |
2010 | ![]() |
Mario Vargas Llosa | Peru Spania |
Spansk | «for sin kartlegging av maktens strukturer og knivskarpe bilder av individets motstand, opprør og nederlag»[115] |
2011 | ![]() |
Tomas Tranströmer | Sverige | Svensk | «gjennom sine fortettede og gjennomlyste bilder gir han leseren ny tilgang til virkeligheten»[116] |
2012 | ![]() |
Mo Yan | Kina | Kinesisk | «som med hallusinatorisk realisme smelter sammen folkeeventyr, historie og samtid»[117] |
2013 | ![]() |
Alice Munro | Canada | Engelsk | «den moderne novelles mester»[118] |
2014 | ![]() |
Patrick Modiano | Frankrike | Fransk | «for erindringskunsten han har brukt til å fremkalle de mest ubegripelige menneskeskjebner og avdekket okkupasjonens livsvilkår»[119] |
2015 | ![]() |
Svetlana Aleksijevitsj | Belarus | Russisk | «for sitt flerstemte forfatterskap, et monument over lidelse og mot i vår tid».[120] |
2016 | ![]() |
Bob Dylan | USA | Engelsk | «for å ha skapt nye poetiske uttrykk innen den store amerikanske sangtradisjonen».[121] |
2017 | Kazuo Ishiguro | Storbritannia | Engelsk | «fordi han i sine romaner om store emosjonelle krefter har avdekket avgrunnen under vår illusoriske følelse av tilknytning til verden»[122] | |
2018[e] | ![]() |
Olga Tokarczuk | Polen | Polsk | «for en fortellerkunst som med encyklopedisk iver utformer grenseovertredelse som livsform.»[123] |
2019 | ![]() |
Peter Handke | Østerrike | Tysk | «for et innflytelsesrikt forfatterskap som med stor språkkunst har utforsket periferien og menneskenes konkrete erfaringer.»[124] |
2020 | ![]() |
Louise Glück | USA | Engelsk | «for sin umiskjennelige poetiske stemme som med streng skjønnhet gjør det enkelte menneskes eksistens universelt»[125] |
2021 | ![]() |
Abdulrazak Gurnah | Storbritannia | Engelsk | «for kompromissløst å ha gjennomlyst kolonialismens virkninger og flyktningenes skjebner i kløfte mellom kulturer og kontinenter med stormedfølelse.»[126] |
2022 | ![]() |
Annie Ernaux | Frankrike | Fransk | «for motet og den kliniske presisjon hvorved hun avdekker røttene bak personlige minner, fremmedgjøring og kollektive rammer.»[127] |
2023 | ![]() |
Jon Fosse | Norge | Norsk | «for sin nyskapende dramatikk og prosa som gir stemme til det uutsigelige.»[128] |
Noter
[rediger | rediger kilde]- ^ «Nobelprisen i økonomi» ble ikke etablert av Alfred Nobels testamente, men av Sveriges Riksbank til minne om Alfred Nobel.
- ^ Informasjonen i kolonnen om landet følger opplysninger fra nobelprize.org, det offisielle nettstedet for Nobelstiftelsen. Denne informasjonen tilsvarer ikke nødvendigvis mottakerens fødested eller statsborgerskap.
- ^ a b Prisen gikk i sin helhet tilbake til litteraturfondet.
- ^ a b c d e Prisen ble delt med 1/3 til hovedfondet og 2/3 til litteraturfondet.
- ^ Tildelt i 2019.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Alfred Nobel – The Man Behind the Nobel Prize» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize Awarders» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize Amounts» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «The Nobel Prize Award Ceremonies» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «Alle nobelprisvinnere i litteratur» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 11. september 2011.
- ^ «Nobel Laureates Facts». Nobelstiftelsen. Besøkt 11. september 2011.
- ^ «Women Nobel Laureates». Nobelstiftelsen. Besøkt 11. september 2011.
- ^ Ottar Grepstad (1. desember 2023). «Røyster i mindretal». www.dagogtid.no (norsk nynorsk). Besøkt 28. desember 2023.
- ^ Creamer, Ella (5. oktober 2023). «Jon Fosse wins the 2023 Nobel prize in literature». The Guardian (engelsk). ISSN 0261-3077. Besøkt 29. desember 2023.
- ^ Yıldız, Hülya (1. oktober 2023). «Global circulation of literature and Nobel Prize consecration: A comparative study of Yaşar Kemal and Orhan Pamuk». Poetics. 100: 101824. ISSN 0304-422X. doi:10.1016/j.poetic.2023.101824. Besøkt 29. desember 2023.
- ^ «Which countries have won the most Nobel literature prizes?». euronews (engelsk). 5. oktober 2017. Besøkt 29. desember 2023.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1901» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1902» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1903» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «Nobelprisen i litteratur 1904» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1905» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1906» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1907» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1908» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1909» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1910» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1911» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1912» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1913» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1915» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1916» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «Nobelprisen i litteratur 1917» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1919» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1920» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1921» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1922» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1923» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1924» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1925» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1926» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1927» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1928» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1929» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1930» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1931» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1932» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1933» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1934» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1936» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1937» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1938» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1939» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1944» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1945» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1946» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1947» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1948» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1949» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1950» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1951» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1952» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1953» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1954» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1955» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1956» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1957» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1958» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1959» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1960» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1961» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1962» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1963» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1964» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1965» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «Nobelprisen i litteratur 1966» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1967» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1968» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1969» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1970» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1971» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1972» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1973» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ a b «Nobelprisen i litteratur 1974» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1975» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1976» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1977» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1978» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1979» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1980» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1981» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1982» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1983» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1984» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1985» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1986» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1987» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1988» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1989» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1990» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1991» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1992» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1993» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1994» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1995» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1996» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1997» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1998» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1999» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 1900» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2001» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2002» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2003» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2004» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2005» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2006» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2007» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2008» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2009» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2010» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 5. oktober 2010.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2011» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 6. oktober 2011.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2012» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 11. oktober 2012.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2013» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 21. januar 2015.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2014» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 21. januar 2015.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2015» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 8. oktober 2015.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2016» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 13. oktober 2016.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2017» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 5. oktober 2017.
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2018» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 11. oktober 2019.[død lenke]
- ^ «Nobelprisen i litteratur 2019» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 11. oktober 2019.[død lenke]
- ^ «The Nobel Prize in Litterature 2020» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 8. oktober 2020.
- ^ «The Nobel Prize in Litterature 2021» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 7. oktober 2021.
- ^ «The Nobel Prize in Litterature 2022». Svenska akademien. Besøkt 5. oktober 2023. «för det mod och den kliniska skärpa varmed hon avtäcker det personliga minnets rötter, främlingskap och kollektiva ramar.»
- ^ «The Nobel Prize in Literature 2023». NobelPrize.org (engelsk). Besøkt 5. oktober 2023. «Prize motivation: “for his innovative plays and prose which give voice to the unsayable”»
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Nobel laureates in Literature – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- «All Nobel Laureates in Physics» (engelsk). Nobelstiftelsen. Besøkt 10. juli 2010.
- «Nobel Prize winners by category (physics)» (engelsk). Encyclopædia Britannica. Besøkt 10. juli 2010.
- Offisiell nettside for Kungliga Vetenskapsakademien Arkivert 16. desember 2008 hos Wayback Machine.
- Offisiell nettside for Nobelstiftelsen