Konstitusjonelt monarki
Artikkelen inngår i serien om |
---|
Konstitusjonelt monarki[1] (eller parlamentarisk monarki eller begrenset monarki)[2][3] er en styreform etablert under et konstitusjonelt system som har en nedarvet eller valgt monark som statsoverhode. Moderne konstitusjonelle monarkier har vanligvis innført et tredelt maktsystem, der monarken er leder for den utøvende grenen. Hvor en monark har absolutt makt, er systemet kjent som et absolutt monarki.
Et konstitusjonelt monarki er nesten alltid kombinert med representativt demokrati[trenger referanse] og representerer teoriene om herredømme som plasserer herredømmet i hendene på befolkningen og de som ser tradisjonens rolle i styreteori. Selv om kongen eller dronningen kan bli regnet som statsoverhode, er det statsministeren, hvis makt kommer direkte eller indirekte fra valg, som faktisk styrer landet. Med dette kan statsministeren tilsidesette monarkens vilje.
Selv om dagens konstitusjonelle monarkier stort sett er representative demokratier, har ikke dette alltid vært tilfellet i historien. Det har vært monarkier som har fungert med grunnlover som var fascistiske (eller kvasi-fascistiske), som tilfellet var i Japan og Italia, eller der hvor styret blir utført av et militært diktatur, som tilfellet gjentatte ganger har vært i Thailand.
I noen konstitusjonelle monarkier arves tronen, mens andre, som Malaysia, er valgmonarkier.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/Form_of_government_parliamentary.png/650px-Form_of_government_parliamentary.png)
Dagens konstitusjonelle monarkier
redigerLand | Årstall for siste konstitusjon | Type monarki | Monark | Monark valgt ved |
---|---|---|---|---|
Antigua og Barbuda | 1981 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Aruba | 1986 | Monarki | Kong Willem-Alexander | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Australia | 1901 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Bahamas | 1973 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Bahrain | 2002 | Monarki | Kong Hamad ibn Isa al-Khalifah | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Belgia | 1831 | Monarki | Kong Philippe | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Canada | 1981 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Curaçao | 1986 | Monarki | Kong Willem-Alexander | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Danmark | 1953 | Monarki | Kong Frederik X | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Grenada | 1974 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Japan | 1946 | Keiserdømme | Keiser Naruhito | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Jordan | 1952 | Monarki | Kong Abdullah II | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Kambodsja | 1993 | Monarki | Kong Norodom Sihamoni | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Kuwait | 1961 | Emirat | Emir Sabah IV al-Ahmad al-Jabir al-Sabah | Arverekkefølge i familien al-Sabah |
Lesotho | 1993 | Monarki | Kong Letsie III | Arverekkefølgen godkjennes av samlingen av 22 lokale ledere (College of Chiefs) |
Liechtenstein | 1862 | Fyrstedømme | Fyrst Hans-Adam II | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Luxembourg | 1868 | Storhertugdømme | Storhertug Henri | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Malaysia | 1957 | Monarki | Kong Abdul Halim Mu'adzam Shah | Kongen velges hvert femte år fra rekken av herskerne av de ni sultanatene |
Marokko | 1962 | Monarki | Kong Mohammed VI | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Monaco | 1911 | Fyrstedømme | Fyrst Albert II | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Norge | 1814 | Monarki | Kong Harald V | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Nederland | 1815 | Monarki | Kong Willem-Alexander | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Papua Ny-Guinea | 1975 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Saudi-Arabia | 1971 | Absolutt monarki | Kong Salman bin Abdul Aziz Al-Saud | En komité av saudiarabiske prinser skal forestå valg av neste monark. |
Spania | 1978 | Monarki | Kong Felipe VI | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Storbritannia | 1688 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Salomonøyene | 1978 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Saint Lucia | 1979 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Saint Kitts og Nevis | 1983 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Saint Vincent og Grenadinene | 1979 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Sverige | 1974 | Monarki | Kong Carl XVI Gustaf | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Thailand | 1933 | Monarki | Kong Rama IX | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Tonga | 1970 | Monarki | Kong Tupou VI av Tonga | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Tuvalu | 1978 | Monarki | Kong Charles III | Arverekkefølge regulert av konstitusjon |
Referanser
rediger- ^ «Konstitusjonelt monarki» Arkivert 20. juli 2018 hos Wayback Machine., Bokmålsordboka
- ^ Boyce, Peter (2008): The Queen's Other Realms. Annandale: Federation Press. ISBN 978-1-86287-700-9, s. 1.
- ^ Blum, Jerome et al. (1970): The European World: a History, bind 1, Little, Brown; 2. utg., s. 267–268
Eksterne lenker
rediger- (en) Constitutional monarchies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons