Maikls Džeksons
Maikls Džeksons | |
---|---|
![]() | |
Galvenā informācija | |
Dzimis |
Maikls Džozefs Džeksons 1958. gada 29. augusts ![]() |
Miris |
2009. gada 25. jūnijā (50 gadu vecumā)![]() |
Žanri | popmūzika, soulmūzika, ritmblūzs, deju mūzika, rokmūzika, fankmūzika, new jack swing, deju mūzika, disko |
Nodarbošanās | Dziedātājs, dziesmu autors, producents, komponists, mūziķis, dejotājs, hereogrāfs, aktieris, biznesmenis, filantrops |
Instrumenti | balss, klavieres, bungas, bītbokss, ģitāra |
Darbības gadi | 1966—2009 |
Izdevēji | Steeltown, Motown, Epic, Legacy, Sony |
Darbība ar | The Jackson 5, Slash |
Mājaslapa | michaeljackson.com |
Maikls Džozefs Džeksons (angļu: Michael Joseph Jackson; dzimis 1958. gada 29. augustā Gerijā, Indiānas štatā, ASV, miris 2009. gada 25. jūnijā Losandželosā, Kalifornijas štatā, ASV) bija amerikāņu mūziķis, izklaides industrijas darbonis, uzņēmējs un popkultūras ikona. Dēvēts par popmūzikas karali (King of Pop), Džeksons reģistrēts Ginesa rekordu grāmatā kā visu laiku veiksmīgākais izklaides biznesa darbonis.[1]
Četrdesmit gadu karjeras laikā viņa ieguldījums mūzikā, dejā un modē, kā arī publiskotā personīgā dzīve padarīja viņu par pasaules mēroga figūru populārajā kultūrā. Džeksons ietekmēja māksliniekus daudzos mūzikas žanros; ar skatuves un video priekšnesumiem viņš popularizēja sarežģītas deju kustības, piemēram, moonwalk, kam viņš arī deva nosaukumu, kā arī robotu.
Džeksons ir viens no visu laiku visvairāk pārdotajiem mūzikas māksliniekiem ar aptuveno pārdošanas apjomu vairāk nekā 400 miljonu ierakstu visā pasaulē. Viņam bija 13 Billboard Hot 100 singli pirmajā vietā (vairāk nekā jebkuram citam vīriešu izpildītājam Hot 100 laikmetā) un bija pirmais mākslinieks, kuram piecās dažādās desmitgadēs bija singls kas iekļuva Billboard Hot 100 labāko desmitniekā. RIAA viņu uzskata par visu laiku visvairāk pārdoto individuālo mūzikas mākslinieku visā pasaulē. Viņa apbalvojumu skaitā ir 15 Grammy balvas, 6 BRIT balvas, Zelta Globusa balva un 39 Ginesa rekordi, tostarp "Visu laiku veiksmīgākais izklaidētājs".[2][3][4]
Biogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Maikls Džeksons piedzima 1958. gada 29. augustā Gerijā, Indiānas štatā un bija astotais bērns desmit bērnu ģimenē. 1968. gadā pieci brāļi Džeksoni, kas vēlāk kļuva par grupu The Jackson 5, parakstīja pirmo ierakstu līgumu.[5] Savu solokarjeru M. Džeksons sāka trīs gadus vēlāk, 1971. gadā, lai gan joprojām bija grupas dalībnieks. Drīz vien viņš kļuva par vienu no veiksmīgākajiem darboņiem mūzikas industrijā un tika nodēvēts par "popmūzikas karali". Pieci no viņa soloalbumiem ir iekļuvuši visvairāk pārdoto albumu sarakstā. Tie ir Off the Wall (1979), Thriller (1982), Bad (1987), Dangerous (1991) un HIStory (1995).
1980. gadu sākumā viņš kļuva par dominējošo figūru popmūzikā un par pirmo afroamerikāņu izklaides mākslinieku televīzijas kanālā MTV. Viņš savos videoklipos, piemēram, Beat It, Billie Jean un Thriller, izmantoja dažādus mākslinieciskus paņēmienus, kas piesaistīja skatītāju uzmanību.
1988. gadā tika uzbūvēts rančo "Nekurzeme" (Neverland), kurā iekārtoja izklaides parku ar panorāmas ratu, karuseļiem, amerikāņu kalniņiem un zoodārzu.[5]
1993. gadā M. Džeksonu apsūdzēja 13 gadīgs bērns un viņa tēvs - Džordans un Evans Šandlers par uzmākšanos nepilngadīgam zēnam.[6] Evans tika ierakstīts, apspriežot nodomu izvirzīt apsūdzības, ko Džeksons izmantoja, apgalvojot, ka viņš ir greizsirdīga tēva upuris, kurš mēģināja izspiest naudu.[7] Džordans Šendlers sniedza policijai Džeksona dzimumorgānu aprakstu un tika veikta izmeklēšana, kurā zvērinātie uzskatīja, ka apraksts neatbilst patiesībai.[8][9] Tika panākta ārpustiesas vienošanās 1994. gada janvārī, kad Džeksons ar Šendleriem izlīga ārpus tiesas, par kopējo summu 23 miljonu dolāru apmērā.[10] Atsaucoties uz pierādījumu trūkumu no Džordana, štats slēdza izmeklēšanu 1994. gada 22. septembrī.[11]
Pēc gada 1994. gadā viņš apprecēja Lisu Mariju Presliju, Elvisa Preslija meitu. Pēc mazāk nekā diviem gadiem viņi izšķīrās. Taču jau 1997. gadā M. Džeksons apprecēja savu kopēju Debiju Rovu. Viņiem piedzima divi bērni: Prinss Maikls un Parisa Maikla. Pāris izšķīrās 1999. gadā.[5]
1995. gadā Džeksons tika apsūdzēts par antisemītismu. Dažas ebreju grupas sūdzējās, ka dziesmas "They Don't Care About Us" lirika - "Jew me, sue me, everybody do me/ Kick me, kike me, don't you black or white me", bija antisemītiska. Džeksons velāk izlaida dziesmu ar mainītiem vārdiem.[12]
2002. gadā masu saziņas līdzekļi sacēla ažiotāžu par to, ka M. Džeksons savu trešo bērnu Prinsu Maiklu II, kuru iznēsāja surogātmāte, pārcēlis pāri viesnīcas balkonam. Pēc gada, 2003. gadā, sekoja jauna ažiotāža ap dokumentālo filmu, kurā paziņo, ka M. Džeksons joprojām guļ ar zēniem. 2005. gadā tiesa attaisnoja viņu par uzmākšanos 13 gadus vecam zēnam.[5]
2009. gada 5. martā Maikls Džeksons nāca klajā ar paziņojumu, ka sākot ar jūliju uzstāsies Londonā, lai aizvadītu 50 koncertu turneju, pēc kuras beigs karjeru, tomēr koncerti nenotika, jo 25. jūnijā mūziķis mira no sirds apstāšanās.
Nāve
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]2009. gada 25. jūnijā Maikls Džeksons pēc pēkšņas sirds apstāšanās tika nogādāts slimnīcā Losandželosā, kur pēc stundu ilgiem pūliņiem atdzīvināt viņš tika atzīts par mirušu.[13] Sirds apstāšanos izraisīja dažādu nomierinošu medikamentu - benzodiazepīnu un propofola, sajaukums, ko mūziķim bija injicējis viņa ārsts Konrāds Marejs.
Uzreiz pēc Džeksona nāves ļoti aktīvi tika pirkti mūziķa albumi un singli. Lielisks pierādījums tam ir Apvienotās Karalistes albumu un singlu tops. Nākamās nedēļas topā iekļuva uzreiz 24 Maikla Džeksona singli un 3 The Jackson 5 singli, no kuriem visaugstāko, 11. vietu, sasniedza mūziķa 1988. gada singls Man In The Mirror, kas ir par 10 vietām augstāka nekā 1988. gadā. Tajā pašā nedēļā albums Number Ones pēc vairāk kā 5 gadu pārtraukuma atgriezās Apvienotās Karalistes albumu topa 1. vietā.[14] Kopumā albumu top 200 iekļuva 11 Maikla Džeksona un The Jackson 5 albumi, bet singlu topa 200 atgriezās vai debitēja 43 singli.
2009. gada 7. jūlijā notika atvadīšanās no mūziķa Staples Center hallē un tajā piedalījās vairāk nekā 20 000 fanu, radu un draugu.
Diskogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Studijas albumi
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 1972: Got to Be There
- 1972: Ben
- 1973: Music And Me
- 1975: Forever, Michael
- 1979: Off the Wall
- 1982: Thriller
- 1987: Bad
- 1991: Dangerous
- 1995: HIStory (viens disks ir labāko dziesmu izlase, otrs — jauns studijas albums)
- 2001: Invincible
Skatīt arī
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «Michael Jackson's Groundbreaking Career, By The Numbers"». MTV. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 5. maijā. Skatīts: 2019. gada 11. augustā.
- ↑ www.grammy.com https://www.grammy.com/artists/michael-jackson/13202. Skatīts: 2023-01-26. Tukšs vai neesošs
|title=
- ↑ «16 of Michael Jackson's Greatest Non-Musical Achievements». Brainz.org. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 26. jūnijs. Skatīts: 2015. gada 31. maijs.
- ↑ «News – Jackson receives his World Records». Yahoo!. 2006. gada 14. novembris. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 27. septembris.
- ↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 Buholcs J., Popmūzikas karalis ir miris. Lai dzīvo leģenda! Neatkarīgā, 27/06/2009
- ↑ «1993: Michael Jackson accused of child abuse» (en-GB). 1993-08-24. Skatīts: 2023-01-25.
- ↑ J. Randy Taraborrelli. Michael Jackson : the magic, the madness, the whole story, 1958-2009. New York : Grand Central Pub., 2009. ISBN 978-0-446-56474-8.
- ↑ Ian Halperin. Unmasked: The Final Years of Michael Jackson. Simon and Schuster, 2009-07-14. ISBN 978-1-4391-7719-8.
- ↑ John David Ebert. Dead Celebrities, Living Icons: Tragedy and Fame in the Age of the Multimedia Superstar. ABC-CLIO, 2010. ISBN 978-0-313-37764-8.
- ↑ [https://www.cnn.com/2004/LAW/06/16/michael.jackson/ «CNN.com - Jackson settlement from 1993 allegations�topped $20 million - Jun 16, 2004»]. www.cnn.com. Skatīts: 2023-01-25.
- ↑ Seth Mydans. «No Charges for Now Against Michael Jackson». The New York Times (en-US), 1994-09-22. ISSN 0362-4331. Skatīts: 2023-01-25.
- ↑ Richard Harrington. «MICHAEL JACKSON CHANGES HIS TUNE ON LYRICS». Washington Post (en-US), 1995-06-23. ISSN 0190-8286. Skatīts: 2023-01-25.
- ↑ «Miris Maikls Džeksons». Apollo. 26.06.2009. Arhivēts no oriģināla, laiks: 26.06.2009. Skatīts: 26.06.2009..
- ↑ Michael Jackson tops UK album charts as sales surge, guardian.co.uk, 28.06.2009. (angliski)
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Maikls Džeksons.
- Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Visuotinė lietuvių enciklopedija raksts (lietuviski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
- Enciklopēdijas Krugosvet raksts (krieviski)
- Oficiālā mājaslapa (angliski)
|
|