Mārita Bjergena
Šajā rakstā esošā informācija ir novecojusi. Lūdzu, palīdzi uzlabot šo rakstu, atjauninot raksta saturu, lai tas atspoguļotu pēdējo pieejamo informāciju. Ja ir kādi ieteikumi, vari tos pievienot diskusijā. Vairāk lasi lietošanas pamācībā. |
![]() Mārita Bjergena 2010. gadā
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Personas dati | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Dzimusi | 1980. gada 21. martā![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tautība | norvēģiete | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Augums | 169 cm | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Svars | 64 kg | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Profesionālā informācija | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Pārstāvētā valsts | ![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Sporta veids | Distanču slēpošana | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Pasaules kausa informācija | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Debija PK posmos | 1999. gada 27. decembris | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Uzvaras PK posmos | 112 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Pjedestāli PK posmos | 178 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Pasaules kausa tituli | 4 (2005, 2006, 2012, 2015) | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Olimpisko spēļu informācija | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Dalības reizes | 5 (2002, 2006, 2010, 2014, 2018) | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Mārita Bjergena (norvēģu: Marit Bjørgen; dzimusi 1980. gada 21. martā Tronheimā, Norvēģijā) ir norvēģu distanču slēpotāja. Viņa ir astoņkārtējā olimpiskā čempione, pēc izcīnīto medaļu daudzuma — veiksmīgākā sportiste ziemas olimpisko spēļu un pasaules čempionātu distanču slēpošanā vēsturē. 18 reizes uzvarējusi pasaules čempionāta distancēs un četras reizes — Pasaules kausa kopvērtējumā, kā arī guvusi visvairāk uzvaru Pasaules kausa posmos starp distanču slēpotājiem.
Karjera
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Slēpo no 7 gadu vecuma, 12 gadu vecumā sākusi nopietni trenēties distanču slēpošanā.
Pasaules kausa izcīņā startē kopš 1999. gada. Viņa ir uzvarām bagātākā sportiste, kopumā izcīnījusi 64 Pasaules kausa posmu uzvaras (95 reizes kāpusi uz goda pjedestāla), kas ir augstākais sasniegums vīriešu un sieviešu starpā. Trīs reizes uzvarējusi Pasaules kausa kopvērtējumā (2005, 2006, 2012), divas reizes uzvarējusi distances ieskaitē, četras reizes — sprinta ieskaitē.
Piedalījusies piecās ziemas olimpiskajās spēlēs. 2002. gada Olimpiskajās spēlēs Soltleiksitijā izcīnīja sudrabu stafetē, 2006. gadā Turīnā — sudrabu 10 km klasiskajā slēpojumā. 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā M. Bjergena kļuva par medaļām bagātāko sportisti, izcīnot kopā 5 medaļas, no tām 3 bija zelta. Viņa pārliecinoši uzvarēja sprintā (klasiskajā stilā) un iedzīšanā (abi slēpošanas stili), kā arī finišēja trešā pirmajā slēpotāju sacīkstē — 10 km brīvā stila distancē. M. Bjergena palīdzēja pie zelta medaļām tikt arī Norvēģijas stafetes komandai. Pēdējā sacensību veidā — 30 km klasiskā stila slēpojumā — viņa finišā tikai 0,3 sekundes zaudēja Polijas slēpotājai Justīnai Kovaļčikai un izcīnīja sudraba medaļu. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs jau pirmajā disciplīnā guva uzvaru, kļūdama par čempioni 15 km skiatlona (abos slēpošanas stilos ar slēpju nomaiņu) distancē. M. Bjergena 33 gadu un 324 dienu vecumā kļuva par vecāko čempioni individuālajās sacensībās distanču slēpošanā Olimpisko spēļu vēsturē.[1] Vēl viņa zeltu izcīnīja komandu sprintā un 30 km brīvā stila distancē. Ar 6 zelta, 3 sudraba un 1 bronzas medaļu Bjergena ir veiksmīgākā sieviete ziemas olimpisko spēļu vēsturē, tāpat viņa ir trešā sieviete, kas izcīnījusi 10 medaļas.[2] 2018. gada Olimpiskajās spēlēs Phjončhanā kļuva par čempioni 4x5 km stafetē un 30 km brīvajā stilā, izcīnīnija sudrabu 15 km skiatlonā, divas bronzas medaļas — 10 km brīvajā stilā un komandu sprintā. Pēc Phjončhanas olimpiskajām spēlēm Bjergena kļuva par visu laiku titulētāko sportistu ziemas olimpisko spēļu vēsturē.
Ar izciliem panākumiem startējusi arī Pasaules čempionātā, kur ar izcīnītām 18 zelta, 5 sudraba un 3 bronzas medaļām ir viena no medaļām bagātākajām sportistēm (vairāk zelta medaļu ir tikai Krievijas sportistei Jeļenai Velbei). Pa četrām zelta medaļām ir izcīnījusi divos Pasaules čempionātos: 2011. gadā Oslo un 2013. gadā Valā di Fjemmē.
2005. gadā tikusi atzīta par Norvēģijas Gada labāko sportisti.
Lai mazinātu astmas ietekmi uz startiem, M. Bjergenai ir atļauts lietot medikamentus, kas līdz 2011. gadam bija iekļauti Pasaules antidopinga aģentūras dopinga vielu sarakstā.
Sasniegumi
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Olimpiskās spēles
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Distance | Sprints | 10 km | Iedzīšana/Skiatlons 2×7,5 km |
30 km | Stafete | |||
Brīvais | Klasiskais | Brīvais | Klasiskais | Sprints | 2×5 km | |||
2002![]() |
— | — | 50[1] | — | — | 14 | — | ![]() |
2006![]() |
18 | — | — | ![]() |
DNF | — | 4 | 5 |
2010![]() |
— | ![]() |
![]() |
— | ![]() |
![]() |
— | ![]() |
2014![]() |
11 | — | — | 5 | ![]() |
![]() |
![]() |
5 |
- 1.^ Sacensības notika 15 km distancē.
Pasaules čempionāts
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Distance | Sprints | 10 km | Iedzīšana 2×7,5 km |
30 km | Stafete | |||
Brīvais | Klasiskais | Brīvais | Klasiskais | Sprints | 2×5 km | |||
2001![]() |
— | — | — | 24 | 19[2] | — | — | — |
2003![]() |
![]() |
— | — | 24[3] | — | — | — | ![]() |
2005![]() |
— | 16 | ![]() |
— | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
2007![]() |
— | 10 | 22 | — | 12 | 9 | ![]() |
![]() |
2009![]() |
9 | — | — | 16 | 19 | — | — | 4 |
2011![]() |
![]() |
— | — | ![]() |
![]() |
![]() |
— | ![]() |
2013![]() |
— | ![]() |
![]() |
— | ![]() |
![]() |
— | ![]() |
Pasaules kauss
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Sezona | Kopvērtējums | Distanču kauss | Sprinta kauss | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Vieta | Punkti | Vieta | Punkti | Vieta | Punkti | ||
2000.—2001. | 53. | 55 | - | - | 48. | 19 | |
2001.—2002. | 32. | 131 | - | - | 36. | 44 | |
2002.—2003. | 6. | 508 | - | - | 1. | 485 | |
2003.—2004. | 2. | 1139 | 11. | 394 | 1. | 745 | |
2004.—2005. | 1. | 1320 | 1. | 740 | 1. | 625 | |
2005.—2006. | 1. | 1036 | 4. | 642 | 1. | 394 | |
2006.—2007. | 2. | 941 | 4. | 405 | 6. | 216 | |
2007.—2008. | 11. | 690 | 6. | 502 | 16. | 188 | |
2008.—2009. | 10. | 708 | 9. | 435 | 15. | 147 | |
2009.—2010. | 2. | 1320 | 2. | 636 | 2. | 484 | |
2010.—2011. | 2. | 1578 | 2. | 775 | 4. | 403 | |
2011.—2012. | 1. | 2689 | 1. | 1448 | 3. | 521 | |
2012.—2013. | 4. | 1148 | 6. | 492 | 7. | 256 |
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Associated Press. «Sochi Olympics: Marit Bjoergen wins gold in 15-kilometer skiathlon». LA Times. Skatīts: 2014. gada 8. februārī.
- ↑ «Sochi 2014: Marit Bjoergen wins sixth Olympic gold». BBC. 2014. gada 22. februārī. Skatīts: 2014. gada 22. februārī.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Olympedia profils (angliski)
- Munzüger Sport profils (vāciski)
- FIS profils (distanču slēpošana) (angliski)
|
|
|
- 1980. gadā dzimušie
- Norvēģijas distanču slēpotāji
- Distanču slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
- Distanču slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
- Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
- Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
- Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
- Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
- Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
- Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
- Olimpiskie zelta medaļnieki distanču slēpošanā
- Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
- Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
- 2006. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
- 2010. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
- 2014. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
- 2018. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
- Trendelāgā dzimušie