Žitomiras apgabals
Žitomiras apgabals | |||
Житомирська область | |||
— apgabals — | |||
![]() |
|||
|
|||
![]() |
|||
Valsts | ![]() | ||
---|---|---|---|
Centrs | Žitomira | ||
Administratīvais iedalījums | 4 rajoni
|
||
Platība | |||
- Kopā | 29 832 km² | ||
Iedzīvotāji (2014) | |||
- Kopā | 1 262 500 | ||
- Blīvums | 42,3/km² | ||
- Etniskais sastāvs | ukraiņi (90,32%) krievi (4,96%) poļi (3,53%) |
||
Mājaslapa: www | |||
![]() |
Žitomiras apgabals (ukraiņu: Житомирська область) ir viens no Ukrainas apgabaliem tās ziemeļrietumos. Robežojas ar Kijivas apgabalu austrumos, Vinnicas apgabalu dienvidos, Hmeļnickas apgabalu dienvidrietumos un rietumos, Rivnes apgabalu ziemeļrietumos un rietumos, kā arī Baltkrievijas Gomeļas apgabalu.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Tagadējā Žitomiras apgabala teritorija atrodas Volīnijas un Poļesjes vēsturiskajos novados. Līdz 1240. gadam bija Kijivas Krievzemes sastāvā, pēc tam tā nokļuva Zelta Ordas pakļautībā. 1320. gadā to ieguva Lietuvas dižkunigaitija, no 1569. gada Polijas-Lietuvas kopvalsts Kijivas vaivadijas sastāvā. Pēc Pirmās Polijas dalīšanas 1772. gadā apgabala teritorija nokļuva Krievijas Impērijas Volīnijas guberņas sastāvā.
Pēc Pirmās pasaules kara 1919. gadā Žitomira īslaicīgi bija Ukrainas Tautas Republikas galvaspilsēta. No 1920. gada Ukrainas PSR sastāvā kā Žitomiras apgabals. No 1991. gada Ukrainas Republikas sastāvā.
Administratīvais iedalījums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Kopš 2020. gada 17. jūlija apgabalā iepriekšējo 23 rajonu un 5 apgabala pakļautības pilsētu vietā ir izveidoti četri rajoni: Berdičivas rajons, Korosteņas rajons, Zvjaheļas rajons (agrākais Novohradas-Volinskas rajons) un Žitomiras rajons; bijušās apgabala nozīmes pilsētas iekļautas rajonu sastāvā.
Pilsētas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Žitomiras apgabals.
![]() | Šis ar Ukrainu saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|
|