Naudotojas:Arz/Montana
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Ilgą laiką būsimos Montanos valstijos žemėse gyveno indėnai iš tokių genčių kaip:
- šajenai;
- krou;
- juodakojai;
- asiniboinai;
- gros ventre;
- dakotai;
- lakotai ir kt.
1742 m. šią teritoriją pasiekė prancūzų kolonistai. Dabartinės Montanos plotas į rytus nuo Uolinių kalnų buvo Prancūzų Luizianos dalis, kai 1803 m. buvo nupirkta iš Prancūzijos. XIX amžiaus pradžioje vietovė buvo tyrinėjama Lewiso ir Clarko ekspedicijų . Tuo metu kailiadirbiai ir misionieriai įkūrė daugybę gyvenviečių.
1848–1864 m. laikotarpiu skirtingos Montanos dalys priklausė federalinių teritorijų dalims, tokioms kaip:
- Oregonas (1848–1859)
- Vašingtonas (1853–1863),
- Aidahas (1863–1864) ir
- Dakota (1861–1864).
XIX amžiaus 6-ajame dešimtmetyje būsimojoje Montanoje buvo aptiktos didelės aukso ir vario sankaupos. 1864 m. gegužės 26 d. Montanai suteiktas JAV federalinės teritorijos statusas. Teritorijos (o paskui ir valstijos) pavadinimas kilęs iš ispanų žodžio montaña (kalnas). Pirmoji jos sostinė buvo Bannackas. 1865 m. sostinė buvo perkelta į Virginia-City, o 1875 m – į Helenos miestą.
1860 m. pabaigoje čia buvo įkurti keli kariniai fortai, tokie kaip Fort Shaw, Kemp Cook ir Fort Smith. Montanos kolonizaciją lydėjo mūšiai su indėnų gentimis. Garsiausias įvyko 1876 m. ir tapo žinomas kaip mūšis prie Little Bighorno. 1883 m. Nutiesus Šiaurės Ramiojo vandenyno geležinkelį, smarkiai išaugo gyventojų skaičius. 1864 m. gegužės 26 d. ir 1889 m. lapkričio 8 d. Montanos teritorija tapo JAV dalimi. Montana buvo paskelbta valstija.
Geografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Montana_Map.jpg/220px-Montana_Map.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Electric-peak-trees.jpg/220px-Electric-peak-trees.jpg)
Montana šiaurėje ribojasi su Kanados Britų Kolumbijos, Albertos ir Saskačevano provincijomis, rytuose – Šiaurės Dakotos ir Pietų Dakotos valstijomis, pietuose – Vajomingas, vakaruose – Aidahas. Bendras valstijos plotas – 381 156 km², iš kurių 377 295 km² yra žemė (pagal šį rodiklį Montana užima ketvirtą vietą šalyje po Aliaskos, Teksaso ir Kalifornijos ).
Vakarinė valstybės dalis yra kalnuota, geografiškai tai šiaurinė Uolinių kalnų dalis. Rytinė dalis (apie 60%) – šiaurinė Didžiųjų lygumų dalis. Čia driekiasi prerijos. Tačiau net į rytus nuo Uolinių kalnų yra nedidelių, pavienių kalnagūbrių. Per Montanos teritoriją driekiasi Šiaurės Amerikos žemyno vandenskyra, atskirdamas Ramiojo vandenyno ir Atlanto vandenynų baseinus. Aukščiausia vieta yra Granit Pick viršūnė (3901 m). Montanos valstijoje yra Misūrio ištakos, susidarantis Jeffersono, Madisono ir Gallatino upių santakoje.
Klimatas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Dėl didžiulės teritorijos ir įvairiaus reljefo Montanos klimato sąlygos yra gana įvairios. Vidutinė dienos temperatūra svyruoja nuo -2°C sausį iki 29,2°C liepą. Aukščiausia temperatūra valstijoje buvo užfiksuota 1937 m. liepos 5 d. ir buvo 47°C. Šalčiausia temperatūra (taip pat ir pati šalčiausia visoje kontinentinėje JAV) buvo užfiksuota 1954 m. sausio 20 d. ir buvo -57°C. Loma miestelis Shuto apygardoje yra žinomas dėl didžiausio dienos temperatūros pokyčio. Per 1972 m. sausio 15 d. temperatūra čia pakilo nuo -48°C iki 9°C.
Vidutinis kritulių kiekis yra apie 380 mm, tačiau tarp atskirų rajonų yra didelių skirtumų. Kalnų grandinės vakaruose sudaro lietaus užkardą rytinėms lygumoms. Herono mieste (vakarinė Sanderso apygarda), esančiame Montanos vakaruose, per metus iškrenta 881 mm kritulių, tačiau rytinėje kalnagūbrio dalyje esančiame Longpino mieste (rytinė Sanderso apygarda) yra vos 291 mm kritulių. Kai kuriose kalnuotose vietose kritulių kiekis per metus gali siekti net 2500–2700 mm.
Augalija ir gyvūnija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Miškai užima apie 25% valstybės teritorijos. Čia auga suktaspyglė pušis, geltonoji pušis, pocūgė, maumedis, eglė, drebulė, didžioji tuja, beržas, cūga, uosis, alksnis.
Valstijoje gyvena 15 rūšių varliagyvių, 85 rūšių žuvys, 110 rūšių žinduolių, 17 rūšių roplių ir 420 rūšių paukščių. Be to, čia daugiau nei 10 000 bestuburių rūšių.
Gamtos apsaugos zonos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Valstijos teritorijoje yra Ledyno nacionalinis parkas ir dalis Jeloustono nacionalinis parko, taip pat Makoshikos valstybinis parkas – dinozaurų kapinės. Viso Montanoje yra 52 valstybiniai parkai.
Ežerai ir tvenkiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/St_Mary_Lake.jpg/220px-St_Mary_Lake.jpg)
Valstijoje apie 3 000 skirtingų ežerų ir tvenkinių, įskaitant Flathead ežerą, didžiausią gėlo vandens ežerą vakarų JAV. Kiti pagrindiniai ežerai yra Seag ežeras Flathead slėnyje, McDonald ežeras ir Šv. Marijos ežeras ledynų nacionaliniame parke. Didžiausias valstijos rezervuaras yra Fort Pecko rezervuaras prie Misūrio upės, kuriame yra antra didžiausia užtvanka ir didžiausia hidrauliškai užpildyta užtvanka pasaulyje[1].
Ekonomika
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Remiantis Ekonominės analizės biuro skaičiavimais, 2014 m. valstijos skola sudarė 44,3 milijardo JAV dolerių. 2014 m. vidutinės gyventojų pajamos vienam gyventojui buvo 40 601 JAV dolerių (35-oji vieta šalyje). [2]
Montana vadinama viena iš alaus daryklų centru, užimantis antrą vietą šalyje pagal alaus daryklų skaičių vienam gyventojui 2011 m. [3]
Svarbios medienos ir mineralų gavybos pramonės šakos. Išgaunama daug aukso, anglių, sidabro, talko, vermikulito ir kt.
Perdirbama nafta, apdorojama mediena ir žemės ūkio produktai.
Rytinėje Montanos dalyje ganomi buivolai, galvijai, avys. Nors sausros nuniokojo kai kurias dideles žemės ūkio bendruomenes, žemės ūkis, su drėkinimų sistemų pagalba, vis dar gyvuoja ir teikia didžiausią valstijos pelno dalį.
1974 m. valstyjos įvedė anglies kasybos mokestį (kuris svyravo nuo 20 iki 30%), kurį palaikė JAV aukščiausiasis teismas.
Turizmas taip pat svarbus ekonomikai. Per metus virš 10 milijonų lankytojų apsilanko Ledyno nacionaliniame parke, Flathead ežere, Misūrio aukštupyje, Little Bighorno mūšio vietoje ir trijuose iš penkių įėjimų į Jeloustouno nacionalinį parką. [4]
Demografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Montana_population_map.png/230px-Montana_population_map.png)
Remiantis JAV surašymo biuro duomenimis, 2013 m. pabaigoje Montanoje gyveno 1 015 165 gyventojai (palyginus su 2010 m. surašymo rodikliu, padidėjo 2,6%).
2018 m. surašymo duomenimis, rasinė valstijos sudėtis[5]: baltaodžiai (80,1%), juodaodžiai (0,5%), indėnai (10,2%), azijiečiai (1,0%), kitos rasės (0,7%). Tarp baltaodžių gyventojų daugiausia save priskiria vokiečams (29,3 proc.), airiams (16,4 proc.), anglams (13,1 proc.) ir norvegams (10 proc.). Apie 94,8% Montanos gyventojų namuose kalba angliškai[6].
Apie 55% Montanos gyventojų yra protestantai, 24% yra katalikai, 5% yra mormonai, 18% ateistai ir mažiau nei 1% išpažįsta kitas religijas.
Gyventojų dinamika:
- 1950 m. – 591 024 žmonės
- 1960 m. – 674 767 žm.
- 1970 m. – 694 409 žm.
- 1980 m. – 786 690 žm.
- 1990 m. – 799 065 žm.
- 2000 m. – 902 195 žm.
- 2010 m. – 989 415 žm.
- 2013 m. – 1 015 165 žm.
Administracinis skirstymas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Montana yra suskirstyta į 56 apygardas.
Didžiausi miestai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/BozemanMainStreetEast2011.jpg/220px-BozemanMainStreetEast2011.jpg)
2010 m. duomenys
- Bilingsas (104 170 gyv.)
- Misūla (66 788 gyv.)
- Great Folsas (58 505 gyv.)
- Bozmanas (37 280 gyv.)
- Bute-Silver Bovas (34 200 gyv.)
Įdomesni objektai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Anakondos mieste Montanos valstijoje yra 178 metrų aukščio kaminas, laikomas vienu aukščiausių plytų konstrukcijų pasaulyje.
Archeologija ir paleogenetika
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1968 m. netoli Wilsall miesto buvo aptikti berniuko, gyvenusio prieš 12 700 metų, palaikai. Taip pat rasti šimtai Kloviso kultūros įrankių .