Leukadė
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/LefkadaWW.jpg/200px-LefkadaWW.jpg)
Leukadė (Lefkada, gr. Λευκάδα, senovės graikų Λευκάς, Leukás; it. Santa Maura) – Graikijos sala Jonijos jūroje prie vakarinio žemyninės dalies kranto.
Geografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Plotas 301 km². Karstas. Paviršius kalnuotas; didžiausias aukštis 1158 m (Elačio kalnas). Būna stiprių žemės drebėjimų (pvz., 1948 m.). Salą su Balkanų pusiasaliu jungia kelias per pylimą ir pakeliamąjį tiltą.
Lefkados miestas yra šiaurinėje salos dalyje, apie 20 min. automobiliu nuo Aktiono nacionalinio oro uosto. Lefkados miestas (6903 gyv.) turi pėstiems skirtą pagrindinę gatvę, krantinę, tiesioginį autobuso maršrutą į Atėnus.
Lefkados sala ir gretimos mažos salos (Meganisis, Kalamas, Kastas, Madouris, Skorpijas ir Spartis) sudaro Lefkados nomą. [1]
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Mitas apie Sapfo savižudybę Lefkados iškyšulyje susijęs su kitais graikų mitais, siejančiais salą su Afrodite ir Odisėjumi. Vokiečių archeologas Wilhelm Dörpfeld, kasinėjęs Lefkadą, rado įrodymų, kad tai galėjo būti legendinė Homero Itakė, o Odisėjo rūmai buvo į vakarus nuo Nidrio, pietiniame Lefkados krante. Vietinės turizmo bendrovės nurodo, kad Homero Odisėjoje yra kelios eilutės, patvirtinančios šiuos teiginius. Žymiausias iš tų teiginių: Itakė iš žemyno pasiekiama sausuma. Lefkadai tai tinka, nes ją su žemynu sieja siauras pylimas. Seniausi šaltiniai nurodo, kad Leukas (taip senovėje vadinta Lefkada) yra Korinto kolonija, tikriausiai įkurta dalyvaujant Kerkyrai[2]. Per Peloponeso karą Leukas priklausė Spartos konfederacijai[3].
Kultūra
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Leukadėje vyksta tarptautiniai teatro ir liaudies šokių festivaliai.
Auginami alyvmedžiai, citrinmedžiai, vynmedžiai, išplėtota žvejyba.
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ Leukadė . Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 44 psl.
- ↑ Colony and mother city in ancient Greece By A. J. Graham Page 132 ISBN 0-7190-0059-9
- ↑ The Peloponnesian War: Athens, Sparta and the struggle for Greece By Nigel Bagnall Page 17 ISBN 0-312-34215-2
|