Balandžio 21
Appearance
Kov – Balandis – Geg | ||||||
Pr | A | T | K | Pn | Š | S |
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
29 | 30 | |||||
2024 |
Balandžio 21 yra 111-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 112-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 254 dienos.
Informacija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Vardadieniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Amalija – Anzelma – Anzelmas – Arijus – Konradas – Milgedas – Skalvė – Skalvis
Šią dieną Lietuvoje
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Įvykiai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1863 – Genėtinių mūšis
- 1921 – Briuselyje pradėtos Lietuvos ir Lenkijos vyriausybių derybos dėl tarpusavio santykių;
- 1922 – pateikta pirmoji paraiška prekės ženklui Lietuvoje registruoti;
- 1933 – pradėta minėti tarptautinė duoto žodžio netęsėjimo diena
- 1945 – prasidėjo pirmasis pokario trėmimas;
- 1993 – likusiam gyvam Medininkų tragedijos liudytojui Tomui Šernui įteiktas I laipsnio Vyčio kryžiaus ordinas.
Gimimo dienos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1856 m. – Liudvika Didžiulienė–Nitaitė, lietuvių rašytoja, visuomenės veikėja (m. 1925 m.).
- 1876 m. – Jurgis Narjauskas, Romos katalikų prelatas, diplomatas, vertėjas ir tautosakininkas (m. 1943 m.).
- 1885 m. – Petras Bytautas, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.
- 1904 m. – Chackelis Lemchenas, Lietuvos kalbininkas, žodynininkas, J. Jablonskio mokinys (m. 2001 m.).
- 1930 m. – Valerija Dichavičienė, Lietuvos bibliotekininkė, dailininkė, fotomenininkė (m. 2019 m.).
- 1933 m. – Algirdas Nagelė, Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras (m. 2005 m.).
- 1935 m. – Kamilė Laimutė Bloznelienė-Žakavičiūtė, Lietuvos gydytoja kardiologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
- 1938 m. – Marijona Kušleikaitė, Lietuvos biologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
- 1939 m. – Jonas Rimantas Klimas, Lietuvos miškininkas, visuomenės veikėjas.
- 1940 m. – Stanislova Domarkienė, Lietuvos gydytoja, habilituota biomedicinos mokslų daktarė, profesorė.
- 1942 m. – Stasė Budginienė-Karolevičiūtė, choro dirigentė ir muzikos mokytoja.
- 1943 m. – Stasys Žalalis, pedagogas ir chorvedys (m. 2013 m.).
- 1945 m. – Tamara Blažienė-Gaitanži, choro dirigentė ir kompozitorė.
- 1946 m.:
- Antanas Makštutis, Lietuvos inžinierius mechanikas, technologas, ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.
- Zofija Belickienė, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
- 1948 m. – Vitalijus Janickis, Lietuvos chemikas neorganikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras. Lietuvos mokslų akademijos narys korespondentas.
- 1949 m.:
- Domas Kaunas, Lietuvos knygotyrininkas, bibliofilas, edukologas, Mažosios Lietuvos kultūros tyrinėtojas.
- Margarita Narakienė, Lietuvos ir Birštono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
- 1951 m. – Rūta Dubakienė-Vaicekauskaitė, Lietuvos gydytoja alergologė ir klinikinė imunologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
- 1953 m. – Rimas Burokas, Lietuvos poetas.[1] (m. 1980 m.).
- 1956 m.:
- Albertas Jusas, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- Rimantas Dijokas, Lietuvos ir Utenos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- Rimantas Dubosas, inžinierius energetikas, Lietuvos politinis veikėjas.
- Saulius Murnikas, aviatorius, lėktuvų mechanikas, Lietuvos ir Biržų rajono visuomenės bei politinis veikėjas.
- 1958 m. – Kęstutis Gascevičius, muzikas, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.
- 1961 m. – Alma Monkauskaitė, gydytoja, Lietuvos visuomenės ir politinė veikėja.
- 1962 m. – Artūras Orlauskas, Lietuvos komikas, aktorius, vandensvydininkas, politikas.
- 1963 m. – Ramūnas Perminas, pedagogas, Lietuvos ir Akmenės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1965 m. – Gintaras Šurna, verslininkas, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1967 m. – Arūnas Kučinskas, Lietuvos astrofizikas, fizinių mokslų daktaras.
- 1971 m. – Darius Ulickas, Lietuvos ir Raseinių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1977 m. – Darius Grigalionis, Lietuvos plaukikas.
- 1981 m. – Andrius Mažulis, Lietuvos krepšininkas.
- 1983 m. – Odeta Šležaitė, Lietuvos ir Kelmės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
- 1991 m. – Karolis Chvedukas, Lietuvos futbolininkas, žaidęs saugo pozicijoje (m. 2023 m.).
Mirtys
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1721 m. – Kristupas Garšvila, SJ, Lietuvos kunigas, filosofas, pedagogas, dramaturgas, literatas (g. 1671 m.).
- 1985 m. – Antanas Babieža, Lietuvos keliautojas, sporto organizatorius. Kalnų turizmo pradininkas Lietuvoje (g. 1929 m.).
- 1992 m. – Vytautas Povilas Jurkštas, Lietuvos muzikologas, aviacijos istorijos tyrinėtojas (g. 1928 m.).
- 1998 m. – Veronika Šleivytė, Lietuvos dailininkė, tapytoja, grafikė, fotografė (g. 1906 m.).
- 2020 m.:
- Vincas Bartusevičius, Vokietijos lietuvių bendruomenės veikėjas, sociologas, pedagogas, humanitarinių mokslų daktaras (g. 1939 m.).
- Vytautas Aleksandras Butkus, Lietuvos botanikas, biomedicinos mokslų daktaras (g. 1930 m.).
- 2023 m. – Dalia Kuodytė, Lietuvos istorikė, politikė, 2008–2016 m. Seimo narė (g. 1962 m.).[2]
Šią dieną pasaulyje
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Įvykiai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 753 m. pr. m. e. – pasak legendos, Romulas įkūrė Romą;
- 43 m. pr. m. e. – Mutinos mūšis tarp Oktaviano ir Marko Antonijaus pajėgų;
- 1898 – prasidėjo Amerikos-Ispanijos karas;
- 1960 – Brazilijos miestas tapo Brazilijos sostine;
- 2007 – vyko Nigerijos prezidento rinkimai.
Gimimo dienos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 753 m. pr. m. e. – Numa Pompilijus, pagal legendas buvo antrasis Romos karalius, užėmęs sostą po Romulo; valdė 717 – 673 m. pr. m. e. (m. 673 m. pr. m. e.).
- 1488 m. – Ulrichas fon Hutenas, vokiečių rašytojas humanistas, politinis veikėjas (m. 1523 m.).
- 1816 m. – Šarlotė Brontė, britų rašytoja, vyriausia ir labiausiai pagarsėjusi iš seserų Brontė, taip pat rašytojų. Išgarsėjo 1847 m. išleistu romanu „Džeinė Eir“, kurį pasirašė Kurerio Belo (Currer Bell) slapyvardžiu (m. 1855 m.).
- 1864 m. – Maximilian Carl Emil Weber, vokiečių ekonomistas, teisininkas ir sociologas (m. 1920 m.).
- 1870 m. – Edvinas Stentonas Porteris, vienas iš kino meno pradininkų, labiausiai išgarsėjęs Tomo Edisono (Thomas Edison) kompanijoje sukurtais filmais.[3][4] (m. 1941 m.).
- 1889 m. – Paulis Kareris, Šveicarijos chemikas organikas ir biochemikas, Nobelio chemijos premijos laureatas (m. 1971 m.).
- 1922 m. – Alistair Stuart MacLean, britų rašytojas (mirė nuo širdies smūgio)[5] (m. 1987 m.).
- 1926 m. – Elžbieta II, Jungtinės Karalystės valdovė, valdančioji karalienė (m. 2022 m.).
- 1930 m. – Mario Covas, brazilų politikas (m. 2001 m.).
- 1940 m. – Mokdad Sifi, Alžyro ministras pirmininkas, šias pareigas ėjo nuo 1994 m. balandžio 11 d. iki 1995 m. gruodžio 31 d.
- 1946 m.:
- Alan Sidney Patrick Rickman, britų kino, televizijos ir teatro aktorius.
- Chiara Simoneschi-Cortesi, dabartinė Šveicarijos Federalinės Tarybos prezidentė.
- 1947 m. – Iggy Pop, JAV pankroko dainininkas. Nors komercinė sėkmė jo nelydėjo, Igis Popas yra laikomas vienu svarbiausių pankroko ir artimų stilių inovatoriumi.
- 1951 m. – Vladimiras Špidla, istorikas, filosofijos daktaras, Čekijos politinis veikėjas.
- 1979 m. – Tobias Linderoth, futbolininkas, Švedijos rinktinės ir FC København klubo saugas.
- 1980 m. – Vincent Lecavalier, kanadiečių ledo ritulio žaidėjas[6].
- 1993 m. – Cheltzie Lee, Australijos dailiojo čiuožimo sportininkė. Nacionalinio aukso medalio savininkė.
Neaprašyti
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Mirtys
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1073 m. – Aleksandras II, Popiežius 1061 m. spalio 30 d. iki mirties.
- 1109 m. – Anzelmas Kenterberietis, šventasis, vienas žymiausių viduramžių teologų ir filosofų, laikomas „scholastikos tėvu“ (g. 1033 m.).
- 1509 m. – Henrikas VII, Anglijos karalius ir Airijos lordas (1485 m. rugpjūčio 22 d. – 1509 m. balandžio 21 d.) (g. 1457 m.).
- 1597 m. – Severynas Nalivaika, Ukrainos kazokų atamanas, 1595–1596 m. sukilimo vadas.
- 1736 m. – Fransua-Eugenijus, Savojos princas ir vienas žymiausių Europos karvedžių, padėjęs atsilaikyti Habsburgams prieš prancūzus ir sustabdęs osmanų imperijos veržimąsi į Europą (g. 1663 m.).
- 1766 m. – Aleksejus Bestuževas-Riuminas, Rusijos imperijos valstybės veikėjas. Nuo 1742 m. grafas, nuo 1762 m. generolas feldmaršalas (g. 1693 m.).
- 1910 m. – Samuelis Langhornas Klemensas, amerikiečių rašytojas (g. 1835 m.).
- 1946 m. – Džonas Meinardas Keinsas, 1-asis baronas Keinsas, britų ekonomistas (g. 1883 m.).
- 1971 m. – Fransua Diuvaljė, Haičio diktatorius, vudu žynys. Šalį valdė nuo 1957 m. iki pat savo mirties (g. 1907 m.).
- 1985 m. – Konradas Jaždževskis, lenkų archeologas (g. 1906 m.).
- 1996 m. – Džocharas Dudajevas, TSRS karinis ir Čečėnijos Ičcherijos politinis veikėjas, TSRS aviacijos generolas majoras (1980 m.) (g. 1944 m.).
- 1998 m. – Jean-François Lyotard, prancūzų filosofas ir literatūros teoretikas. Žinomas savo 8-ojo dešimtmečio pabaigos straipsniais postmodernizmo tematika (g. 1924 m.).
- 2003 m. – Eunice Kathleen Waymon, penkiolika kartų Grammy apdovanojimams nominuota amerikiečių atlikėja, dainų autorė, aranžuotoja ir žmogaus teisių judėjimo veikėja (g. 1933 m.).
Nuorodos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ Dalia Šalkauskytė. Rimas Burokas. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 646 psl.
- ↑ Mirė buvusi Seimo narė, istorikė Dalia Kuodytė. LIETUVOS REPUBLIKOS SEIMAS. Nuoroda tikrinta 2023-04-24.
- ↑ „Edvinas S. Porteris, kino pionierius, su T. Edisonu išradęs kino kamerą, mirė viešbutyje. Buvęs A. Cukoro partneris, „Simplex“ projektorių bendrovės vadovas, „Didžiojo traukinio apiplėšimo“ autorius“. The New York Times. 1941 m. gegužės 1 d., antradienis. Nuoroda tikrinta 2007-07-21.
{{cite news}}
: Patikrinkite date reikšmes:|date=
(pagalba) - ↑ „Edvino S. Porterio prisiminimai arba kino istorija“. The New York Times. 1940 m. birželio 2 d., Sekmadienis. Nuoroda tikrinta 2008-04-26.
{{cite news}}
: Patikrinkite date reikšmes:|date=
(pagalba) - ↑ Alistair Stuart MacLean. Informacija.
- ↑ Vincent Lecavalier. Informacija.