Zenica
Zenica (Зеница) | |||
![]() | |||
Zenica modern főtere | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Polgármester | Husejin Smajlović | ||
Irányítószám | 72000 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 70 553 fő[1] | ||
– elővárosokkal | 115 134 fő | ||
Népsűrűség | 206 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 330 m | ||
Terület | 558,5 km² | ||
Időzóna | Közép-Európai (UTC+1) Közép-Európai (UTC) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Zenica weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zenica témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Zenica város Bosznia-Hercegovina középső részén található. Zenica-Doboj kanton székhelye. Lakosainak száma 73 751 fő (2013). Városi rangját IV. Béla magyar királytól kapta 1244-ben.
Fekvése
[szerkesztés]- A város a Zenica-Doboj kantonban, a Boszna folyó völgyében terül el. A folyó a város közepén szép kanyarulatot ír le.
Története
[szerkesztés]Zenica városi része különböző történelmi korokban alakult ki, időrendben a neolit, az illír, a római, a Bistua Nuova korában. A legjelentősebb régészeti lelet (II-IV. századból) egy korai keresztény kettős bazilika romjai. A középkorban Bosznia politikai függetlensége szorosan összefonódott Zenicával. A közeli Vranduk város, a bosnyák királyok székhelye volt. A török uralom ideje alatt (1463-1878) a kereskedelmi útvonal irányának megváltozása határozta meg a város szerepét, így Zenicában számos mecsetet (Ahmed szultán, Osman Celebi, Sejmen, Jalija), érdekes sírhelyeket, karavánszerájt stb. építettek. Egy 1697-ből származó útleírásban Zenicát a Nílus Deltájához hasonlították, ahol dinnyék teremnek. Feltételezik, hogy Zenica lakosainak száma a meghatározó bosnyák etnikai csoporttal kb. 2.000 fő volt. A szerbeket és horvátokat a történelmi források a 18. század végén, míg a zsidókat a 19. században említik. Savoyai Jenő 1697-es támadását és pusztítását követően a stabilizáció korszaka jött, amelynek során megteremtődtek az adminisztráció, a városiasodás, az üzleti élet és a topográfia feltételei, és létrejött egy városias központ. A 20. század elején nagy fellendülés volt tapasztalható.[2]
Sportélet
[szerkesztés]A város labdarúgócsapata a Celik. Az egyik meccsét komoly atrocitások követték: "egy szurkoló meghalt, nyolc drukker és tizenegy rendőr pedig kisebb-nagyobb sérüléseket szenvedett abban a rendbontásban, amely egy bosnyák labdarúgó bajnoki mérkőzés után tört ki Zenicában."[3]
Gazdaság
[szerkesztés]A Trák-Macedón-masszívumon elhelyezkedő Bosznia gazdag nemesfémekben, így az ország központjában fekvő Zenicában a 20. században hatalmas vasgyárat építettek.[4]
Ismert emberek
[szerkesztés]- Itt született 1960-ban Semir Osmanagić, a visokoi piramisok kutatója.
- Itt halt meg 1891-ben Tauffer Emil börtönügyi szakíró.
Testvérvárosai
[szerkesztés]Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ http://www.statistika.ba/?show=11#link139
- ↑ Zalaegerszeg: Zenica. [2007. október 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. március 14.)
- ↑ hvg.hu - hírek szünet nélkül : Zenica - Halálos verekedés egy bosnyák focimeccs után
- ↑ Zenica - a Hét 1974/2