Webböngésző
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/WorldWideWeb.png/200px-WorldWideWeb.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Antu_nmap_icon.svg/200px-Antu_nmap_icon.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Internet_Explorer_10%2B11_logo.svg/200px-Internet_Explorer_10%2B11_logo.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a0/Firefox_logo%2C_2019.svg/200px-Firefox_logo%2C_2019.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Google_Chrome_icon_%28September_2014%29.svg/200px-Google_Chrome_icon_%28September_2014%29.svg.png)
Webböngészőnek vagy böngészőnek (angolul browser) nevezzük azon programokat, amelyekkel az interneten található tartalmakat – legtöbbször weblapokat – lehet megtekinteni, illetve az interneten keresztül elérhető szolgáltatásokat használni.
Szabványok és protokollok
[szerkesztés]A webböngészők a webszerverekkel HTTP protokollon keresztül kommunikálnak. A HTTP segítségével a böngészők adatokat küldhetnek a webszervereknek, valamint weblapokat tölthetnek le róluk. A leggyakrabban használt HTTP szabvány a http:// 1.1, melynek teljes leírása az RFC 2616 alatt található meg.
A lapokat a böngésző az URL segítségével találja meg, mely a lap címét jelöli. Az URL a címhez tartozó protokollal kezdődik, például a http: a HTTP protokoll jelölése. Sok böngésző több más protokollt is támogat, mint például az ftp: az FTP, a gopher: a Gopher, a https: pedig a HTTPS protokollhoz.
A weblaphoz tartozó fájl formátuma többnyire HTML, ez a HTTP protokollban a MIME tartalomtípus alatt van megadva. A legtöbb böngésző a HTML mellett támogat más formátumokat is, mint amilyen a JPEG, PNG és GIF képtípusok, valamint tovább bővíthető bennük a támogatott fájltípusok listája különböző beépülők használatával. A HTTP tartalom és az URL használatával a webfejlesztők képeket, animációkat, mozgóképeket és hangokat ágyazhatnak be vagy tehetnek elérhetővé a weblapokon.
A HTML a böngészőkkel együtt fejlődött, a „hivatalos” HTML-változatokat a W3C hagyta jóvá illetve készítette el. A böngészők sokfélesége és a cégek saját HTML módosításai kompatibilitási problémákhoz vezettek. A modern webböngészők (mint a Firefox, a Mozilla, az Opera, a Safari, a Google Chrome stb.) már pontosabban támogatják a HTML és XHTML szabványokat (a HTML 4.01-gyel kezdődően), melyek figyelembe vételével a weblapoknak azonosan kell megjelenniük minden ilyen böngészőben. Az Internet Explorer jelenleg még nem támogatja tökéletesen a HTML 4.01 és XHTML 1.x szabványokat. Manapság sok weboldal már valamilyen könnyen kezelhető, azonnali eredményt szolgáltató, úgynevezett ALAKHŰ (WYSIWYG) szerkesztővel készült, mint amilyen a Macromedia Dreamweaver vagy Microsoft Frontpage, bár utóbbi nem szabványos HTML kódot készít, akadályozva a W3C munkáját a szabványok további fejlesztése, különösen az XHTML és a CSS stíluslapok tekintetében.
Egyes böngészők olyan népszerű protokollokat is támogatnak, melyek nem kapcsolódnak szorosan a böngészéshez. Ilyenek például az IRC csevegő, a Usenet hírolvasó vagy a levelező kliens, melyekhez NNTP, SMTP, IMAP és POP protokollokat használják.
A modern böngészők kiegészítők révén képesek különböző programozási nyelveken írt kódokat, végrehajtani, ezáltal látványosabb tartalmat jeleníthetnek meg; ilyenek a Flash, Java stb. nyelvek.
A legtöbb böngésző támogat valamilyen szkript nyelvet (JavaScript, VBScript, JScript…). Talán a JavaScript az egyik legelterjedtebb, de ennek is több változata létezik, és a megvalósítása függ a használt operációs rendszertől, böngészőtől, sőt böngészőverziótól.
Böngészők típusai
[szerkesztés]Karakteres böngészők
[szerkesztés]A karakteres böngészők konzolos felületen futnak, csak HTML és XML tartalmat tudnak értelmezni, rendelkeznek azonban megoldásokkal, hogy grafikákat – vagy egyéb nem szöveges tartalmakat – lementsenek, illetve külső program segítségével megjelenítsenek. Sebességük általában nagyobb, mint grafikus társaiké, mert a grafikai elemeket nem – és így a reklámokat sem – töltik le, ez egyes esetekben (például kutatómunkáknál) rendkívül hasznos lehet. Ezekkel az eszközökkel vakok is viszonylag könnyedén böngészhetnek az interneten, mert a sima szöveg könnyedén átalakítható kimondott szavakká, vagy Braille-írássá. Ezek a böngészők minden elterjedtebb számítógéprendszerre megtalálhatóak.
Grafikus böngészők
[szerkesztés]A grafikus böngészők használatának előfeltétele egy grafikus felület, GUI vagy egy grafikus operációs rendszer (pl: Mac OS, Unix, vagy Linux és X11 kombinációja, OS/2, Microsoft Windows stb.). Ma ilyen típusú böngészőket használnak túlnyomó részben. Ezek az alkalmazások képeket, videókat, más alkalmazásokat (például Java) képesek önállóan, vagy úgynevezett beépülők (pluginek) segítségével megjeleníteni, futtatni. A legelterjedtebb böngészők egy sor egyéb funkcióval is rendelkeznek, például levelezés, UseNet, ICQ-támogatás, FTP, illetve az olyan kényelmi szolgáltatások, mint a biztonságos böngészés, a felugró ablakok tiltása vagy a több lapon böngészés lehetősége.
A W3C statisztikái[1]
[szerkesztés]Dátum | Internet Explorer / Microsoft Edge | Firefox | Chrome | Safari | Opera |
---|---|---|---|---|---|
2020 | 5.3% | 7.1% | 80.0% | 3.9% | 2.3% |
2019 | 3.2% | 9.2% | 81.3% | 3.5% | 1.4% |
2018 | 4.1% | 10.2% | 79.1% | 3.8% | 1.6% |
2017 | 4.3% | 12.5% | 76.8% | 3.3% | 1.6% |
2016 | 5.2% | 15.3% | 73.8% | 3.5% | 1.1% |
2015 | 6.5% | 21.6% | 63.3% | 4.9% | 2.5% |
2014 | 8.5% | 24.9% | 59.8% | 3.5% | 1.7% |
2013 | 13,5% | 29,6% | 50,0% | 4,1% | 1,8% |
2012 | 14,7% | 31,1% | 46,9% | 4,2% | 2,1% |
2011 | 20,2% | 37,7% | 34,6% | 4,2% | 2,5% |
2010 | 27,5% | 43,5% | 22,4% | 3,8% | 2,2% |
2009 | 37,2% | 46,4% | 9,8% | 3,6% | 2,3% |
2008 | 46,0% | 44,4% | 3,6% | 2,7% | 2,4% |
Szabványok és az Acid3 teszt
[szerkesztés]Az Acid3 teszt egy független tesztoldal, amely azt vizsgálja, hogy mennyire tartják be a böngészők a különböző webstandardokat, főként a DOM és a JavaScript előírásait. Minél inkább betartja egy böngésző az általuk előírt szabványokat, annál biztosabb, hogy egy weblap megjelenítése egységes és helyes lesz. Az Acid3 teszt eredményei a legnépszerűbb böngészők utolsó verzióira a következők:
- Microsoft Internet Explorer 6 (12/100)
- Windows Internet Explorer 7 (14/100)
- Windows Internet Explorer 8 (20/100)
- Windows Internet Explorer 9 (100/100)
- Windows Internet Explorer 10 (100/100)
- Mozilla Firefox 14.0.1 (100/100)
- Safari (100/100)
- Google Chrome (100/100)
- Opera 10 (100/100)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ http://www.w3schools.com/browsers/browsers_stats.asp Browser Statistics