Szehemhet
Szehemhet | |||||||
![]() | |||||||
Uralkodása | i. e. 27. század | ||||||
Prenomen |
| ||||||
Nomen | Dzsószer Teti | ||||||
Apja | Dzsószer | ||||||
Anyja | Hotephernebti | ||||||
Főfelesége | Dzsószernebtianhti(? vagy Deszeretanhnebti) | ||||||
Sírja | ![]() | ||||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szehemhet témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Sekhemkhet.png/260px-Sekhemkhet.png)
![Szehemhet karperecei a szakkarai piramisból](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Sekhemkhet%27s_gold_Bracelets_from_his_Saqqara_pyramid.jpg/260px-Sekhemkhet%27s_gold_Bracelets_from_his_Saqqara_pyramid.jpg)
Szehemhet (ur.: kb. i. e. 2649 – i. e. 2643) ókori egyiptomi fáraó volt a III. dinasztia idején. Nevének jelentése Erős testű, Manethón listájában a Toszertaszisz névvel azonosítható a torinói papirusz Dzsószerteti névalakja után, Sextus Iulius Africanusnál Türeisz. A rendelkezésre álló adatok szerint hat évig uralkodott.
Személye
[szerkesztés]1951 előtt csak a Vádi Magara (Sínai-félsziget) két feliratos emlékéből származott nevének ismerete. Azóta több helyről előkerültek Szehemhet pecsétnyomói és más feliratos emlékei. Az V. dinasztia korából származik az Abu-Szír papirusz, amelyben Teti nevét említik. A papirusz szerint Szehemhet halotti templomát Noferirkaré fejezte be.
Elephantiné (ókori Abu) szigetén több feliratban Szehemhet Nebti-nevét vélik felfedezni. Jean Pierre Pätznik egy ilyen Nebti-név mellett megtalálta Szehemhet szerehjét is. (Ennek rajza látható az infobox képmezőjében.)
A legtöbb egyiptológus szerint Dzsószer testvére lehetett. E feltételezésre viszont sokkal több bizonyíték nincs, mint hogy a Dzsószer-piramis közelében építette saját sírját, valamint a sír alépítménye összevethető Dzsószerével. Közvetett bizonyítéknak tekinthető, hogy a sírépítészet fejlődésében közvetlenül a Dzsószer után következő szakaszt képviseli, valamint a sínai-félszigeti reliefeken Dzsószerhez nagyon hasonló stílusban ábrázolták. Jelvényei, ruházata és az egyéb kellékek is összevethetők az elődével. Egy graffiti szerint a sírépítő munkások közvetlenül Imhotep építkezéséről jöttek Szehemhet piramisát építeni. A kor alapján nagyon valószínű, hogy az itt említett Imhotep azonos a Dzsószer-piramis tervező-kivitelezőjével.
Szehemhet Wolfgang Helck szerint feleségül vett Dzsószeranhnebti nevű királynőt. Ez a név több elefántcsont tárgyon megjelenik, amelyeket Szehemhet piramisának kamráiban találtak.
Uralkodásának időtartamát tekintve sincs egyetértés. Myriam Wissa a piramis befejezetlen állapotára utalva hat évet valószínűsít. A torinói királylista szerint szintén hat év. Manethón azonban Türeisz uralkodására hét évet ad meg. Nabil Swelim szerint – mivel Manethón és Africanus listáján a Toszertaszisz név is azonosítható Szehemhettel – 19 évben határozza meg a regnálás idejét, összeadva Türeisz és Toszertaszisz adatait. Ez az álláspont jelenleg kevéssé támogatott.
Sírja
[szerkesztés]Zakaria Goneim ásatásáig erről az uralkodóról semmit sem lehetett tudni, a jelenlegi ismeretek is jórészt a piramisköret feltárásából származnak, ezért töredékesek. Eredetileg az I. dinasztiabeli Szemerkhetnek tulajdonították az épületet. A piramisát Szakkarában kezdte építeni, nem messze elődje, Dzsószer sírjától.
Szehemhet sírja nem készült el, valószínűleg nem itt temették el. Lezárt – de üres – koporsója háborítatlanul került elő a sírkamrából.
Titulatúra
[szerkesztés]- A fáraók titulatúrájának magyarázatát és történetét lásd az Ötelemű titulatúra szócikkben.
Hórusz-név |
|
ḥr.w-sḫm-ẖ.t | |||||||||||||
Nebti-név |
|
nbtj ḥtp-rn | |||||||||||||
Felső‑ és Alsó‑Egyiptom királya |
|
ḥtp rn |
Névváltozatok:
Szakkarai királylista ḏṥr-ttj | ||||||||||
|
Abüdoszi királylista ttj | |||||||||
|
Torinói királylista ḏṥr-tj | |||||||||||
|
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Irodalom
[szerkesztés]- Clayton, Peter A.. Fáraók krónikája. Móra K. (2007). ISBN 978-9-631183-16-0
- Lehner, Mark. Piramisok nagykönyve. Alexandra K. ISBN 963-368-463-3
- Gonaim, Zakaria. Az elveszett piramis (1956)
- Hawass, Zahi (szerk.). A piramisok rejtett kincsei. Alexandra K.. ISBN 963-368-553-8 Ali Radwan - Lépcsős piramisok
Jegyzetek
[szerkesztés]
Előző uralkodó: Dzsószer |
Következő uralkodó: Nebka(?) Meszókhrisz? |