Sinop (település)
Sinop | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Irányítószám | 57000 |
Testvérvárosok | Lista |
Népesség | |
Teljes népesség | 57 404 fő (2022)[1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
![]() | |
![]() | |
Sinop weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Sinop témájú médiaállományokat. |
Sinop (történelmi nevén: Sinope, Szinope) tengeri kikötő Észak-Törökországban, a Fekete-tenger déli partján, egy földszoroson, amely összeköti a Boztepe-félszigetet a szárazfölddel, és elzárja az anatóliai-fennsík déli magas, erdős hegyeit.
Fekvése
[szerkesztés]Safranbolutól északkeletre a Fekete-tenger partján fekszik.
Története
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Sinop%2C_north_walls.jpg/260px-Sinop%2C_north_walls.jpg)
Sinope volt az ókorban az egyetlen biztonságos természetes kikötő Kis-Ázsia (Anatólia) északi partján, egy hatalmas tengerre néző erős falakkal védett fellegvárral (jelenleg romokban).
A legenda szerint Sinopet még az amazonok alapították, Sinova királynőről elnevezve. A várost a vándorló kimmerek pusztították el, majd az i.e. 7. század vége felé egy kolónia (Milesians) épült itt fel, mely a legvirágzóbb görög település volt a Fekete tengernél és a kereskedelmi útvonalak végállomása Felső Mezopotámiában. Irányítója a tengeri kereskedelemnek és a pontuszi régiónak az i. e. 5. században,létre hozva sok gyarmatot a parton, tengeri fölényt élvezve a Fekete-tengeren.
A krími háború elején 1853-ban itt győzte le az orosz flotta a török hajóhadat.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Vár
- Szinópéi Diogenész szobra
Itt születtek, itt éltek
[szerkesztés]- Szinópéi Diogenész (körülbelül I. e. 410–323), filozófus
- Diphilosz (I. e. 355–289), görög komédiaköltő
- VI. Mithriádész (I. e. 132–63), Pontosz királya
- Markión (kb. 85–160 ), teológus
- Sinopei Phocas († 117 vagy 303), keresztény szent
Galéria
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Ókori lexikon - Sinope, arcanum.hu