Salétromsav
Salétromsav | |
![]() |
![]() |
IUPAC-név | salétromsav |
Más nevek | választóvíz |
Kémiai azonosítók | |
---|---|
CAS-szám | 7697-37-2 |
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |
Kémiai képlet | HNO3 |
Moláris tömeg | 63,01 g/mol |
Megjelenés | színtelen, enyhén sárgás, füstölgő folyadék |
Halmazállapot | 20 °C-on folyadék |
Sűrűség | 1,3913 g/cm³ (65%) 1,4826 g/cm³ (90%) 1,5008 g/cm³ (98%) |
Olvadáspont | −22 °C |
Forráspont | ~120 °C |
Termokémia | |
Std. képződési entalpia ΔfH |
−174,1 kJ/mol |
Veszélyek | |
EU osztályozás | Oxidáló (O) ![]() Maró (C) ![]() |
EU Index | 007-004-00-1 |
R mondatok | R8, R35[1] |
S mondatok | (S2), S23, S26, S36, S45[1] |
Rokon vegyületek | |
Azonos kation | savak, a hidrogén vegyületei |
Azonos anion | nitrátok |
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
A salétromsav (HNO3) - régi nevei: légenysav, választóvíz, fojtósav[2] - egybázisú, erős sav, sói a nitrátok. Tiszta állapotban színtelen, szúrós szagú folyadék.
Jellemzői
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Nitricacid.jpg/120px-Nitricacid.jpg)
Állás közben bomlik (fény és hő hatására), oxigén és nitrogén-dioxid keletkezik, mely rozsdabarnára színezi. Ezért sötét üvegben, jól zárva tároljuk. Kereskedelmi forgalomba legtöbbször 68%-os vizes oldata kerül, a 86%-nál töményebb salétromsavat füstölgő salétromsavnak hívjuk. A tömény (~ 50%-nál töményebb) salétromsav a szerves vegyületeket erősen oxidálja vagy nitrálja - a vízmegkötő szerként hozzátett kénsavval képezett keveréke a nitrálósav, melyet nitrálásra használnak. Hígítva a platinafémek és az arany kivételével minden fémet felold (A negatív standardpotenciálú fémekkel hidrogénfejlődés közben fém-nitrátokat alkot, pozitív standarpotenciálú fémek esetén először oxidálja a fémet: a molekula központi atomja redukálódik nitrogén-oxidok keletkezése közben, majd a keletkezett fém-oxidot a jelenlevő salétromsav feloldja), töményen sok fémet (alumínium, króm, vas, nikkel, kobalt) passzivál. Mivel az ezüstöt feloldja, de az aranyat nem, választóvíznek is nevezik. A bőrt erősen megtámadja, miközben sárga foltot hagy rajta, ez az ún. xantoprotein-reakció. Sósavval képzett keveréke a királyvíz, ami – az elegyben keletkező nitrozil-klorid (NOCl) segítségével – oldja az aranyat és a platinát is. Lúgokkal nitrátok képződése közben reagál.
Előállítása
[szerkesztés]Előállítható ipari mennyiségben az ammónia oxigénnel vagy levegővel való oxidációja során 10% ródiumot tartalmazó platinaháló-katalizátor jelenlétében és a keletkezett nitrogén-dioxid vízben való elnyeletése útján. Laboratóriumban tömény kénsav és kálium-nitrát keverékének a desztillációjával állítják elő.
Sósav és ammónium-nitrát érintkezésekor is keletkezik:
Felhasználása
[szerkesztés]Felhasználják nitrogénműtrágyák, robbanóanyagok, rakétahajtó anyagok, színezékek, gyógyszerek előállítására. Az ékszerészek választóvízként használják, segítségével lehet kinyerni az aranyat az ötvözetekből, mivel az arany nem oldódik salétromsavban.