Minaret
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/A_Swift%27s_Call_To_Prayer.jpg/200px-A_Swift%27s_Call_To_Prayer.jpg)
A minaret a muszlim mecsethez vagy dzsámihoz[1] épített, vagy illesztett, esetleg különálló, nyúlánk, felfelé elkeskenyedő torony. Formája és felülete lehet hengeres, négyszögletes vagy sokszögletű, esetleg bordás. A minaret lehet egy-, két-, és háromerkélyes. Az erkélyről (erkélyéből) a müezzin naponta ötször – meghatározott időpontokban – imára szólítja fel a hívőket. Manapság a muszlim országokban ezt több esetben már felvételről, hangszórókkal végzik.
A szó eredete
[szerkesztés]A minaret arab eredetű kifejezés, amely török közvetítéssel jutott a magyar nyelvbe. Az eredeti minára (منارة – mināra) kifejezés a „tűz” jelentésű nár szóból származik, és az arab nyelvterületen a világítótornyok megnevezésére is használják, helyette „az imára hívás (adzán) helye” megnevezés (midzana, eredeti betűkkel مئذنة, tudományos átiratban miʾḏana) használatos. A török és perzsa kultúrkörben viszont inkább a minára alakváltozatait használják.
Minaretek Magyarországon
[szerkesztés]Magyarországon a török hódoltság idejéből öt minaret maradt fenn, ezek Egerben, Pécsett, Érden, Szigetváron és Esztergomban láthatóak. Csupán az egri és a pécsi az épen megmaradt minaretek, az érdi minaretet azonban visszaépítették, a mecset mihrabfülkéjével együtt. A szigetvári és esztergomi minaretek csonka minaretek. Az egri és az érdi minaret látogatható, s habár az elmúlt időkig megtekinthető volt még a pécsi is, de állapota miatt ma már nem lehet felmenni.
Az egri minaret
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Eger_minaret_K%C3%89K.jpg/200px-Eger_minaret_K%C3%89K.jpg)
Egerben, a Knézich Károly utcában található az egykori Oszmán Birodalom legészakibb minaretje, az 1596 után homokkőből épült Kethüda mináre. Alapja 14 szögletű, magassága 40 méter, erkélyét sztalaktitos gyűrű tartja. Eredetileg a keleti oldalán lévő dzsámihoz épült, ami a török uralom után katolikus templomként, majd kórházként működött, végül 1841-ben lebontották. A minaretet is le akarták bontani 1687-ben, de ez nem sikerült, ezért egy keresztet raktak a tetejére, ami az el nem távolított félholdból nő ki. Az eredeti kupola villámcsapások következtében elpusztult, a jelenlegi kőkúpot a műemlék védelme érdekében építették rá. A minaret látogatható, 98 lépcsőfok vezet fel a teraszára.[2]
Az érdi minaret
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Minaret_%287014._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_4.jpg/200px-Minaret_%287014._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_4.jpg)
Érden az Ófaluban (Mecset utca) áll a 17. században épült dzsámi 22 méter magas, részben rekonstruált tornya. Az 1962–1965 közötti régészeti feltárás eredményei alapján Ferenczy Károly építész készítette el a helyreállítási terveket, a körerkély elpusztult mellvédjét, a kast és a toronysüveget 1971-ben rekonstruálták vasbetonból. Az 1999-es külső homlokzati konzerválást követően 2000-ben felújították a minaretet,[3] de leromlott statikai állapota miatt 2020-ban lezárták a látogatók elől.[4]
Az esztergomi minaret
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Esztergom.Dzsami-Nyugat.jpg/200px-Esztergom.Dzsami-Nyugat.jpg)
Az esztergomi Özicseli Hadzsi Ibrahim-dzsámi minaretjét a dzsámival együtt 2007-ben újították fel, s a tornyot 6 méteres magasságig visszaépítették. A XVII. század eleji dzsámi alsó része – amelyhez a minaret csatlakozik – a vízivárosi középkori várfalra épült rá. Az épület északi sarkán állt a tornya, amely a korabeli rajzok szerint legalább 20 méteres volt. A város 1683-as végleges felszabadítását követően a dzsámit magtárként használták, a minaretet pedig a XVIII. században elbontották.
A pécsi minaret
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Yakovali_Hassan_minaret.jpg/200px-Yakovali_Hassan_minaret.jpg)
A pécsi minaret a Jakováli Hasszán pasa dzsámija mellett álló kb. 30 m magas torony, 12 szögű alapokon. A város 1543-tól 1686-ig volt török uralom alatt. Hazánkban ez az egyetlen épségben álló minaret, melynek dzsámija, amelyhez épült, szintén fennmaradt.
A szigetvári minaret
[szerkesztés]Szigetvár 1566-ban kerül oszmán kézre. A város ostromakor meghalt Szulejmán szultán emlékére dzsámi épült a várban, mely minaretje Evlija Cselebi szerint 90 parasztlépés (kb. 30–33 méter) magas volt. Úgy tudjuk, hajdan 110 csigalépcső vezetett fel a körerkélyre. Jelenleg 35 darab tölgyfalépcsője van. A XVIII. században a minaret nagy része leomlott, azóta az Andrássy kastéllyal egybeépülve csonkán áll. valószínűleg villámcsapás érte. A minaretet török segítséggel tervezik felújítani. 2016-os sajtóhírek szerint végül lemondtak a rekonstrukcióról.[5]
A budapesti, állatkerti minaret
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/ElefanthazBpZoo.jpg/200px-ElefanthazBpZoo.jpg)
Budapest területén is látható egy minaret, amelynek sosem volt vallási funkciója: a Fővárosi Állat- és Növénykert 1912-ben, jellegzetes keleties szecessziós stílusban épült elefántháza rendelkezik egy kilátóként funkcionáló, 31 méter magas minarettel, melynek felső szintjére 91 lépcső vezetett. A Neuschloss Kornél által tervezett tornyot 1915-ben az első világháborús szövetséges Oszmán Birodalom kérésére lebontották, mivel a török diplomácia nemtetszését fejezte ki az ellen, hogy egy muszlim szimbólum egy állatházat díszítsen. Az 1997-ben kezdődött felújítás során a minaretet újjáépítették, így az ismét látogatható.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Sudár Balázs: Imahelyek, kolostorok, sírkápolnák - Kulturális létesítmények a török hódoltságban
- ↑ EgerOnline. [2005. augusztus 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2005. december 26.)
- ↑ Molnár József: Hamza bég dzsámija Érden. Műemlékvédelem, VIII. évf. 3. sz. (1964) 142–147. o.; Prohászka Péter: Adalékok a K. K. Landesbaubehörde magyarországi tevékenységéhez a műemlékvédelem területén I.: Az érdi minaret 1857-es leírása és felmérése. Műemlékvédelem, LVII. évf. 6. sz. (2013) 400–406. o.
- ↑ Török közreműködéssel újulhat meg a minaret (magyar nyelven). Érd Most!, 2020. augusztus 14. (Hozzáférés: 2021. február 3.)
- ↑ https://hvg.hu/itthon/20160302_Megsem_epul_fel_a_minaret_Szigetvaron