Kurziválás
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Kurz%C3%ADv_d%C3%B6nt%C3%B6tt.svg/420px-Kurz%C3%ADv_d%C3%B6nt%C3%B6tt.svg.png)
Kurzív (latin, szó szerint íves) betűk – kurzívák – alatt stilizált kalligrafikus kézíráson alapuló betűtípus elemeit értjük. A kurzívákkal való szedést (illetve a számítógépes tipográfiában a szövegrészlet kurzívvá alakítását) kurziválásnak nevezzük.
Döntött alatt a betűmetsző vagy számítógépes program által készített, a betűcsalád antikváiból származtatott alakú betűformát értünk.
Mindkét betűformát szokás dőltnek vagy italicnak nevezni; ha egy betűcsaládnak van kurzív típusa, akkor rendszerint azt értjük rajta. Sans serif betűcsaládokban ritka a kurzív betűtípus – kivétel ez alól a Gill Sans és a Goudy Sans. Adrian Frutiger nevéhez kötik a döntött és kurzív betűformák összekeverését, Univers és Frutiger betűcsaládjainak döntött betűit italicnak nevezte.
A kurzíva jellegzetességei
[szerkesztés]A döntésen túl a következő különbségek fordulnak elő az antikva és a kurzíva között. Ebből az első kettő szinte minden esetben fennáll.
Használata
[szerkesztés]Toldalékok kapcsolása
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Arabic_text_Italic-Normal.png/200px-Arabic_text_Italic-Normal.png)
A kurziválás célja az esetek többségében a kiemelés, ez a leggyakoribb módszer. Jellemző még a hosszabb-rövidebb idézéskor is a kurzívák használata. Ilyenkor az idézeten belüli kiemeléseket antikvával szedik.
A magyar tipográfiai hagyományok szerint a kurziválás több elv alapján is történhet:
- A kifejezés kurzív, a toldalék antikva.
- Például: „A Wikipédiából merített.”
- Az egész kifejezés kurzív.
- Például: „A Wikipédiából merített.”
- A toldalék antikva, és kötőjellel kapcsoljuk a kifejezéshez.
- Például: „A Wikipédiá-ból merített.”
- Kombinált megoldás: nevekben, címekben, idegen kifejezésekben nem kurzív a toldalék, az egyéb (jobbára tartalmi) kiemelésekben viszont az egész kifejezés kurzív lesz. – Röviden: csak a név, cím lehet kurzív önmagában.
- Például: „A Wikipédiából merített.”; de: „Sokat merített a Wikipédiából.”
Már eleve ragos kifejezéshez (például verscímhez) lehetőleg ne fűzzünk hozzá újabb ragot (tehát nem „a Levéltöredék barátnémhoz-ból”, hanem „a Levéltöredék barátnémhoz című versből”).
Egy szövegen belül lehetőleg mindvégig ugyanazzal a megoldással éljünk.
Kurzív szóhoz tapadó központozási jelek
[szerkesztés]A szóhoz tapadó (azaz utána szóköz nélkül álló) központozási jelek (vessző, pont, kérdő- és felkiáltójel, kettőspont stb.) szintén kurzívak![1]
Források
[szerkesztés]- Gyurgyák János: Szerkesztők és szerzők kézikönyve. Osiris Kiadó, Budapest, 2003
- Tóth Samu: A nyomtatott betű. Irodalmi Könyvkiadó, Bukarest, 1969
- Betűtan
- Serif Magazin
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A dőlt betűs részhez tapadó központozási jelek maguk is dőljenek! Archiválva 2015. július 14-i dátummal a Wayback Machine-ben (4. o.), ugyanez, ugyanez Archiválva 2016. június 6-i dátummal a Wayback Machine-ben, ugyanez Archiválva 2015. február 6-i dátummal a Wayback Machine-ben; a tapadó írásjelek: , ; . : - – ! ? … „ ” ’ ( ) szintén kurzívak. (6. o.) A Nyelvtudományi Közlemények 96. és 104. kötete (PDF, 25-30 MB) szintén a többször idézett útmutatást nyújtja.
Lásd még
[szerkesztés]- Fettelés
- Kiskapitális (Kapitälchen)
- Verzál