Isaszeg
Isaszeg | |||
![]() | |||
Honvéd emlékmű | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Magyarország | ||
Vármegye | Pest | ||
Járás | Gödöllői | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Dr. Budaházi Árpád (Családok Isaszegért Egyesület)[1] | ||
Irányítószám | 2117 | ||
Körzethívószám | 28 | ||
Testvértelepülései | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 11 645 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 205,43 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 54,83 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Isaszeg weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Isaszeg témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Isaszeg város Pest vármegyében, a Gödöllői járásban, a budapesti agglomerációban.
Fekvése
[szerkesztés]Budapest belvárosától 30 km-re keletre fekszik a Gödöllői-dombságban; határában folyik a Rákos-patak. Szomszéd települései: Gödöllő, Dány, Pécel, Valkó, Nagytarcsa, Kistarcsa és Kerepes.
Története
[szerkesztés]Első okleveles említése 1274-ből, Ilsuazg formában ismert. Nevét egyes történészek az ószláv irsa/irswa (égerfa), és a magyar zug, szeglet (védett hely) szóösszetétellel magyarázzák, mások szerint magyar nemzetségnév az alapja. Régészeti leletek bizonyítják, hogy már a bronz-korban lakott volt a település környéke. A 12. században épült az Öregtemplom, ami ma műemléki védettséget élvez. A település birtokosa Sándor szebeni és dobokai ispán, majd a Domoszlói család volt. Mátyás király kedvenc vadászterületeihez tartozott. 1529-ben a Báthori-család birtokába került. Mivel az 1536-os pestisjárvány és a törökök portyázása miatt erősen megfogyatkozott a lakosság, 1690-ben német telepesek érkeztek. 1723-tól Grassalkovich Antal tulajdonába került a község, aki először lengyeleket, majd szlovákokat is telepített be, de letelepedtek egyéb szláv családok (pl. szerbek), illete a telepesek közt magyar családokat is találunk. A 19. század végére a szlávok (tótok) közösen egyfajta archaikus szlovák nyelvet használtak.
Petőfi Sándor többször is megfordult itt 1845-1848 között.[3]
Az 1849. április 6-i győztes isaszegi csata napját helyi ünneppé nyilvánították. Helyét a Honvéd emlékmű őrzi. A településtől délre, a Katonapallagon találhatjuk azokat a honvédsírokat, melyek a Görgei Artúr vezette magyar és az osztrák hadsereg ütközetének emlékét őrzik. Az ütközet részleteit illetően Jókai Mór személyesen kérdezősködött a faluban, amikor A kőszívű ember fiai című regényéhez gyűjtött anyagot.
Csernovics Emília, Damjanich János özvegye is több alkalommal járt Isaszegen, itteni tartózkodásakor a Szobor-hegyre, az akkori Zsidó-hegyre járt ki imádkozni (a Honvédszobor abban az időben még nem állt.) A Zsidó-hegy elnevezést a hely a domb lábánál lévő zsidó temetőről kapta.
I. Ferenc József is gyakran járt ide vadászni, amikor Gödöllőn tartózkodott.
1905-ben adták át a polgármesteri hivatal épületét (ma már városháza).
1937-ben épült meg a Szent Istvánnak szentelt római katolikus temploma ("Nagytemplom").
1967-ben megnyílt a falumúzeum, amiben állandó helyet kapott a helytörténeti kiállítás.
2008. július 1-jei hatállyal Sólyom László köztársasági elnök városi címet adományozott a településnek.
Közélete
[szerkesztés]Tanácselnökei
[szerkesztés]- 1959–1986: Bodrogi András
- 1986–1990: Dr. Tóthné Pacs Vera
Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Dr. Tóthné Pacs Vera (független)[4]
- 1994–1998: Dr. Tóthné Pacs Vera (független)[5]
- 1998–2002: Dr. Tóthné Pacs Vera (független)[6]
- 2002–2006: Dr. Kocsis László (IPK-Fidesz)[7]
- 2006–2010: Hatvani Miklós (Április 6. Kör)[8]
- 2010–2014: Hatvani Miklós (Fidesz-Április 6 Kör)[9]
- 2014–2019: Hatvani Miklós László (Április 6. Kör)[10]
- 2019–2024: Hatvani Miklós (Isaszegi Április 6. Kör Egyesület)[11]
- 2024– : Dr. Budaházi Árpád (Családok Isaszegért Egyesület)[1]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 11 210 | 11 292 | 11 250 | 11 264 | 11 402 | 11 470 | 11 526 | 11 647 | 11 645 |
2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,9%-a magyarnak, 3,2% cigánynak, 0,5% németnek, 0,4% románnak, 2% szlováknak mondta magát (13% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,7%, református 7,7%, evangélikus 0,8%, görögkatolikus 0,7%, felekezeten kívüli 12,6% (27,6% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 89,5%-a vallotta magát magyarnak, 2,5% cigánynak, 0,6% németnek, 0,6% szlováknak, 0,2% románnak, 0,1-0,1% lengyelnek, örménynek, bolgárnak, ruszinnak, ukránnak és szerbnek, 3,3% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 32,6% volt római katolikus, 6,3% református, 0,9% görög katolikus, 0,7% evangélikus, 0,1% izraelitának, 0,1% ortodox, 2,9% egyéb keresztény, 0,8% egyéb katolikus, 14,2% felekezeten kívüli (41,2% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/IsaszegFotoThalerTamas.jpg/265px-IsaszegFotoThalerTamas.jpg)
- A temetőben álló Szent Márton Római Katolikus templom, az „Öregtemplom”.
- Honvéd emlékmű (A tavaszi hadjárat isaszegi csatájának emlékműve a Szobor-hegyen; Radnai Béla szobrász alkotása).
- Honvéd-sírok
- Magyarországon nem őshonos fák arborétuma Gödöllő felé félúton (az egykori Gödöllői Koronauradalom fenyőkísérleti telepe)
- Falumúzeum – helytörténeti gyűjtemény
- „tőzeges” horgásztavak a Rákos-patakon
- A településtől északra halad el a Csörsz árok.
- Kőkereszt
- Ave Maria Kápolna, a szabadságharcban részt vett isaszegi honvédek nevével.
- A temetőből a Kálváriára vezető Keresztút.
- Zsidó temető a Szobor-hegy lábánál, melyet a második világháború óta nem használnak. A Szobor-hegy régi neve (Zsidó-hegy) erre utalt.
- A Szent Márton Római Katolikus templomtól induló kálvária
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1871. szeptember 1-jén Ripka Ferenc újságíró, politikus, az Erzsébet királyné Gödöllőn című emlékalbum szerzője, Budapest volt főpolgármestere.
- Itt élt Rejtmayer József népi fafaragó művész
- Itt született 1924. szeptember 15-én Lázár György kommunista politikus, miniszterelnök.
- Itt született 1937. július 4-én Ruszt József Kossuth és Jászai Mari-díjas rendező.
- Itt született 1940. július 18-án Takács Zoltán festőművész.
- Itt született 1950. október 5–én Szabados Zsuzsa magyar színésznő.
- Itt született 1979. március 13-án Benik Balázs raliversenyző és 3-szoros magyar bajnok.
- Itt született 1984. augusztus 29-én Kalocsai Richárd, a Reformátusok Lapja volt fotóriportere.
Az isaszegi csatában részt vett honvédtisztek
[szerkesztés]Aulich Lajos honvédtábornok, Damjanich János honvédtábornok, Fiala János mérnök, Gáspár András huszártábornok, Görgei Artúr honvédtábornok, Hauszer Károly őrnagy, Iglódy Kálmán zászlóalj-parancsnok, Illési Sándor százados, Kaszab János őrnagy, Kmety György dandárparancsnok, Klapka György honvédtábornok, Komlóssy Lajos dandárparancsnok, Lord József kapitány, Madách Pál futár, Sárközy Dénes főhadnagy, Sipos Pál hadnagy. A névsor nem teljes.
Média
[szerkesztés]- Újság: Isaszeg Önkormányzati Tájékoztató, Isaszegi Hírek Magazin
- TV: Isaszeg TV (ITV) (már megszűnt)
Testvértelepülések
[szerkesztés]Bojanów, Lengyelország
Csúza, Horvátország
Kishegyes, Szerbia
Csíkkozmás, Románia
Csíkszentmárton, Románia
Kenyhec, Szlovákia
2009-ben Isaszeg elsőként rendezte meg a Testvértelepülések fesztiválját.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 7.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ http://www.jokai-bibl.hu/isaszeg_fuzet/isaszeg_fuzet.htm#tortenet_2 Archiválva 2018. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Isaszeg füzet -- Isaszeg története 1274-től 1848-ig
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 19.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 16.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 16.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 16.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 15.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2019. december 25.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. augusztus 1.)
- ↑ Isaszeg Helységnévtár
- ↑ Isaszeg Helységnévtár
Források
[szerkesztés]Irodalom
[szerkesztés]- Gerevich Tibor: Magyarország román kori emlékei (Die romanische Denkmäler Ungarns.), Egyetemi nyomda, Budapest, 1938
- Gerő, L. (1984): Magyar műemléki ABC (Hungarian Architectural Heritage ABC), Budapest
- Gervers-Molnár, V. (1972): A középkori Magyarország rotundái (Rotunda in the Medieval Hungary), Akadémiai, Budapest
- Henszlmann, I. (1876): Magyarország ó-keresztyén, román és átmeneti stylü mű-emlékeinek rövid ismertetése (Old-Christian, Romanesque and Transitional Style Architecture in Hungary), Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest
További információk
[szerkesztés]- Isaszeg Önkormányzatának honlapja
- Tihanyi László: Isaszeg. Történeti áttekintés; Isaszegi Műemlék és Helytörténeti Bizottság–Isaszegi Tanács–Pest megyei Múzeumok Igazgatósága, Isaszeg, 1966 (Pest megyei múzeumi füzetek)
- Etele Józsefné: A Tanácsköztársaság 133 napja Isaszegen és környékén; Népművelési Tanácsadó, Bp., 1969 (Pest megyei múzeumi füzetek)
- II. Rákóczi Ferenc születésének 300. évfordulója és a győztes isaszegi kuruc csata emlékére; szerk. Dürr Sándor, Kovássy Zoltán, Szathmáry Zoltán; Isaszegi Falumúzeum Múzbaráti Köre, Isaszeg, 1977
- Asztalos István: Isaszeg; szerk. Egey Tibor; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2001 (Száz magyar falu könyvesháza)
- Budaháziné Hargitai Irén: Városunk. Az igazság ösvényén; LA4 Média Kft., Isaszeg, 2009
- Notter Béla–Szmolicza József: Isaszeg. Városnéző séta; TKM Egyesület, Bp., 2008 (Tájak, korok, múzeumok kiskönyvtára)
- Álomszövők – AKÍK vagyunk. Antológia isaszegi költők és írók műveiből; szerk. Haász Irén; Jókai Mór Városi Könyvtár Alkotó Költők és Írók Klubja, Isaszeg, 2015
- Isaszeg a történelem tükrében; szerk. Kovácsné Halomházi Zsuzsanna; Isaszegi Múzeumbarátok Köre, Isaszeg, 2019
- Nagy Eszter: Múlt és jelen. Emlékül a jövő nemzedékének; Biró, Bp., 2020