Iphigeneia
Megjelenés
Iphigeneia | |
![]() | |
Elhunyt | Aulis |
Szülei | Klütaimnésztra Agamemnón |
Halál oka | áldozat |
Sírhelye | hero shrine of Iphigeneia in Megara[1] |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Iphigeneia témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/Feuerbach_Iphigenie1.jpg/200px-Feuerbach_Iphigenie1.jpg)
Iphigeneia (magyarosan olykor Iphigénia, esetleg Ifigénia) Agamemnón és Klütaimnésztra lánya a görög mitológiában (azon belül a mükénéi mondakörben), akit apja a sértett Artemisz istennő kiengesztelése érdekében feláldoz. Azzal a csellel hívják a lányt édesanyjával együtt a táborba, hogy Akhilleusz feleségül veszi, még a harcba indulás előtt. A királylány nem válik a haragos istennő bosszújának tárgyává, mert a vadászat istennője elragadja a halál elől. Tauriszba viszi, ahol a papnője lesz. Tauriszból öccse, Oresztész szabadítja ki.
Az Iphigeneia Artemisz mellékneve is volt, és egyes helyeken az istennőt ezen a néven ismerték.
Alakja a művészetben
[szerkesztés]- Alakját az ókori görög tragédiák nagy szerzője, Euripidész, két színdarabban is megörökítette:
- Iphigenia a tauruszok között (ennek cselekménye jól ismert Goethe Nachdichtungjából)
- Iphigenia Auliszban (406-ból): ez a mű Makedóniában készült, de csak Euripidész halála után került elő. Tárgyát Jean Racine dolgozta fel.
- Iphigénia Tauriszban Christoph Willibald Gluck négyfelvonásos operája. Szövegkönyvét Guymond de la Touche azonos című drámája nyomán Nicolas François Guillard írta.
Források
[szerkesztés]Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]- Ifigénia női név
- ↑ Description of Greece, 1.43.1