II. Róbert francia király
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. (2007 februárjából) |
II. Róbert | |
![]() | |
Ragadványneve | Jámbor Róbert |
Francia király | |
Uralkodási ideje | |
996. október 24. – 1031. július 20. | |
Koronázása | 987. december 25., Orléans ![]() |
Elődje | Capet Hugó |
Utódja | I. Henrik |
Életrajzi adatok | |
Uralkodóház | Capeting-ház |
Született | 972. március 27. Orléans |
Elhunyt | 1031. július 20. (59 évesen) Melun |
Nyughelye | Saint-Denis-székesegyház |
Édesapja | Capet Hugó |
Édesanyja | Aquitániai Adelheid |
Testvére(i) |
|
Házastársa |
|
Gyermekei |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz II. Róbert témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
II. (Jámbor) Róbert (Orléans, 972. március 27. – Melun, 1031. július 20.) Capeting-házbeli francia király volt 996 és 1031 között, Capet Hugó francia király és Aquitániai Adelheid fia.
Uralkodása
[szerkesztés]Róbertet apja már 987. december 30-án társuralkodóként megkoronáztatta a francia nemesekkel, hogy biztosítsa a Capeting-ház uralkodását. A valós uralmat azonban csak 996-ban kezdte meg.
A „jámbor” melléknevet azért kapta, mert buzgó vallásos volt. Ennek ellenére V. Gergely pápa ideiglenesen kiközösítette a házasságával kapcsolatos problémák miatt. Az eretnekséget nem tűrte és keményen büntette. Tehetséges volt a zenében, zeneszerző és költő is volt.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Laurens_excomunication_1875_orsay.jpg/300px-Laurens_excomunication_1875_orsay.jpg)
A Róbert által örökölt királyság nem volt nagy, ezért minden alkalmat megragadott a kiterjesztésére. Ha valamelyik hűbérbirtok gazda nélkül maradt, rögtön bejelentette rá igényét, persze mindig jelentkeztek ellenigénylők is. 1003-ban megtámadta Burgundiát, de csak 1016-ban sikerült magát elismertetnie Burgundia hercegeként.
Jámborsága ellenére kevés barátja és sok ellensége volt, ez utóbbiak közé sorolandók a saját fiai is. I. Henrik francia király és I. Róbert burgundiai herceg polgárháborúban fordultak ellene, és le is győzték. A fiaival folytatott háború során halt meg.
Családja
[szerkesztés]- Feleségei:
- Susanne (Rosala), itáliai hercegnő. Özvegy volt és sokkal idősebb Róbertnél. Róbert egy év múlva elvált tőle, mivel a 38 éves asszony nem tudott gyermekeket szülni.
- Bertha, burgundiai hercegnő. Mivel unokatestvérek voltak, V. Gergely pápa nem engedélyezte a házasságot és kiközösítette Róbertet. El kellett tőle válnia 1004-ben, hogy feloldják a kiközösítést. Hosszú tárgyalások után II. Szilveszter pápa a büntetést hét évi penitenciára változtatta. A házasságból egy halva született gyermek származott.
- Constance d'Arles. Becsvágyó és intrikus nő, aki bátorította fiai lázadását apjuk ellen. Gyermekei:
Művészete
[szerkesztés]Korának egyik legjelesebb zeneszerzője és himnusz-költője volt. Legszebb kompozíciója a Veni sancte spiritus.[1]
Himnusz a Szentlélekhez
|
Művei magyarul
[szerkesztés]- Róbert király himnusza a Szentlélekhez In: Babits Mihály: Amor Sanctus – A középkor latin himnuszai, Magyar Szemle Társaság, Budapest, 1933, 98–102. o.
- Jöjj Szentlélek In: Sík Sándor: Himnuszok könyve, Szent István Társulat, Budapest, 1943, 317–319. o.
Források
[szerkesztés]- ↑ Bokor József (szerk.). A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X Róbert, II.
- ↑ RÓBERT KIRÁLY HIMNUSZA A SZENTLÉLEKHEZ – Babits Mihály kisebb műfordításai, MEK Babits Mihály kisebb műfordításai
Előző uralkodó: Capet Hugó |
Franciaország királya 996 – 1031 |
Következő uralkodó: I. Henrik |