Glomma
Glomma | |
![]() | |
Jégtáblák a Glommán Elverumnál 2006 januárjában | |
Közigazgatás | |
Országok | ![]() |
Földrajzi adatok | |
Hossz | 604 km |
Forrásszint | 690 m |
Vízhozam | 698 m³/s |
Vízgyűjtő terület | 42 000 km² |
Forrás | Aursund |
![]() | |
Torkolat | Oslo-fjord |
![]() | |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
A Glomma folyása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Glomma témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Glomma vagy Glåma Norvégia leghosszabb és legbővizűbb folyója, az ország déli részén.
Hossza 604 kilométer, vízgyűjtője mintegy 42 ezer km², Norvégia területének 11%-a. Vízhozama 698 m³/s.
A Sør-Trøndelag megyei Røros község közelében lévő Aursund-tónál ered 690 méteres magasságban és Fredrikstadnál ömlik az Oslo-fjordba.
Egyik legfontosabb mellékfolyója a Mjøsa-tó vizét levezető Vorma, amely Nesnél ömlik a Glommába.
A hatalmas erdőségeken keresztülhaladó Glomma hagyományosan Norvégia legfontosabb faúsztató útvonala volt. A nyersanyag, a víz és a víziút közelsége miatt az ipar előszeretettel települt a folyó mellé. Torkolatánál található több az ország legnagyobb feldolgozóipari üzemei közül.
A Glomma Oslo közelében, Fetsundnál az Øyeren tóba ömölve Európa legnagyobb belföldi folyódeltáját hozza létre, amely a tó túloldalán is folytatódik. A folyó hatalmas mennyiségű iszapot rak le a tóban, amelyet kibányásznak és felhasználnak a Norvégia-szerte az építkezési alapozásokban széleskörűen használt LECA blokkok gyártásához.
Torkolatánál építették a 17. században, a védművekhez a vizet is felhasználva, Fredrikstad hatalmas erődjét, a Gamlebyent.
Neve
[szerkesztés]Nevének eredete ismeretlen. A Glomma nevet Østfold és Akershus megyékben használják. Hedmarkban és Sør-Trøndelagban a neve Glåma.
A folyó több más hely névadója, mint például Glåmdal vagy Glåmos.