Darjal-szoros
Darjal-szoros (დარიალის ხეობა, Darialis Kheoba) | |
![]() | |
Darjal-szoros, Grúzia | |
Országok | Grúzia, Oroszország |
Hely | Kazbek, Tyerek-folyó |
Hosszúság | 13 km |
Tszf. magasság | 1447 m |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Darjal-szoros témájú médiaállományokat. |
A Darjal-szoros, Darial Gorge (grúz nyelven: დარიალის ხეობა, Darialis Kheoba, orosz nyelven: Дарьяльское ущелье, oszétul: Арвыком, Arvykom, ingus nyelven: Башлоам-Чу) folyószoros vagy szurdok az orosz–grúz határon.
Fekvése
[szerkesztés]A Kazbek keleti részén, Vlagyikavkaztól délre található.
Nevének eredete
[szerkesztés]A Darjal, Darial név a perzsa Dar-i Alanan (Alánok kapuja) szókapcsolatból ered. Az arabok Bab al-Lan, azaz Alán-kapu névvel illették. Forrásaink szerint a szorost egykor az alánok ellenőrizték. Országuk, Alánia a Kaukázus északi előterében helyezkedett el.[1]
Földrajza
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Dariali_Gorge%2C_Georgia_%28A%29.jpg/260px-Dariali_Gorge%2C_Georgia_%28A%29.jpg)
A Darjal-szurdok – az idők folyamán a Tyerek folyó vájta ki – 13 kilométer hosszúságú. Meredek gránitfalai néhány helyen elérik az 1800 méter magasságot is.
Története
[szerkesztés]A Darjal-szorosról már az ókorból is maradtak fenn leírások, adatok. Plinius szerint itt volt a Kaukázus átjárója, kapuja. Északról a pusztai nomád népek és a Kaukázuson túl élők ezen és a Kaszpi-tenger nyugati partjánál fekvő Derbenti-kapun keresztül jutottak el Kis-Ázsiába. Az 1238–1239-es mongol támadáskor a környéken élő alánok és oszétok ezen keresztül menekültek a hegyekbe, de a szoros bejáratánál álló alán erődöt a mongolok sohasem tudták bevenni.
A Darjal-hágó történelmileg is fontos hely volt, mivel a Kaukázus hegységnek mindössze két átjárója (szorosa) volt, a másik a Derbenti-hágó. A Darjal-szoros átjárója nemcsak a távoli országokat kötötte össze, hanem kapuként, a Kaukázus áthatolhatatlan gerincének lezárásával, nagyobb túlerővel szemben is védelmül szolgált.
A szoros bejáratánál - a régészeti ásatások adatai szerint már az i. sz. e. 4. században is erődítmény állt, melyet az ókorban a rómaiak is megerősítettek; neve többnyire ibériai (betű szerint Császári) kapu (Caesarian Gate) néven volt ismert. A helyet később a grúziai évkönyvek említették darialani néven; Sztrabón Porta Caucasica és Porta Cumana néven; Ptolemaiosz Fortes Sarmatica, néha Porta Caucasica és Portae Caspiae néven említette; a tatárok Dariolynak nevezik.
Hivatkozások
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Alemany, A. (2000): Sources on the Alans. A Critical Compilation. In Di Cosmo, N. and Sinor, D. (eds.): Handbook of Oriental Studies. Section 8. Uralic & Central Asian studies. Vol. 5. Leiden – Boston – Köln.
- Darial. Encyclopaedia Britannica. Volume 7.
- Szkripkin, A. (é. n.): Az alánok megjelenésének idejéről Kelet-Európában és a származásukról.
- [1]