Brit Columbia
Brit Columbia (British Columbia) | |||
| |||
![]() | |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Székhely | Victoria | ||
Legnagyobb város | Vancouver | ||
Hivatalos nyelv | angol | ||
Alkormányzó | Janet Austin | ||
Miniszterelnök | David Eby (NDP) | ||
Adatok | |||
Terület | 944 735 km2 | ||
Népesség | 4 428 356[1] fő | ||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Brit Columbia témájú médiaállományokat. |
Brit Columbia (angolul: British Columbia (BC), franciául: la Colombie-Britannique (C.-B.)) Kanada legnyugatibb tartománya, „a Csendes-óceán kapujának” is nevezik. Területe akkora mint Németország, Franciaország, Hollandia, Ausztria és Belgium együttvéve. A gyönyörű fjordokról és fenyőerdőkről híres tartomány kedvelt turisztikai célpont, de itt található Kanada kevés borvidékeinek egyike, az Okanagan, ahol kiváló almabort készítenek. 2008-as becslés alapján a lakosság 4 428 356 fő.[1]
Földrajza
[szerkesztés]Fekvése
[szerkesztés]Brit Columbiát nyugatról a Csendes-óceán, keletről a Sziklás-hegység és Alberta, délről az USA 3 állama (Washington, Idaho, Montana), északról Yukon terület és Alaszka határolja
Vízrajz
[szerkesztés]Nagyon sok folyót találhatunk a tartományban. Ezek közül a legnagyobbak a Columbia, a Stikine-folyó, a Thompson, és Fraser folyók.
A tavak közül a legjelentősebbek a Shupswap, Kalamalka és Okanagan tó.
Tájegységek
[szerkesztés]A tartomány 4 nagy térségre osztható:
- a Sziklás-hegység keleten meredek, 3000 m-nél magasabb hegyvonulatokat képez
- a Középső-fennsík (Central plateau) melyet az egykori glaciális mozgások alakítottak ki
- a Parti-hegység (Coast Range) mely még magasabb vonulatokat képez, mint a Sziklás-hegység
- valamint a közel 6000 sziget, melynek nagy része lakatlan. A legnagyobb a Vancouver-sziget, melyen kb. 765 ezren élnek.
Nemzeti parkok
[szerkesztés]Brit Columbiában 7 nemzeti park található Kanada nemzeti parkjai közül.:
- Glacier NP: A Glacier Nemzeti Park a Columbia-hegységben található, területe 1.349 km². A kiterjedt gleccserek mellett a nemzeti parkban található a Kanada egyik legkorábbi közlekedési útvonalának is emléket állító Rogers Pass nemzeti történeti emlékhely is. A nemzeti parkot 1886-ban alapították.
- Gwaii Haanas NP: A Gwaii Haanas Nemzeti Park és Haida Világörökségi Terület a Sarolta királynő (Qween Charlotte)-szigetek déli részén található. A nemzeti parkot 1993-ban alapították, és a kanadai kormányzat, valamint a Haida nép (indián őslakosok) közös kormányzata irányítja. A Gwaii Haanas a Sarolta királynő-szigetek elnevezése az őslakosok nyelvén. A szigetekre csak tengeri kajakkal, hajóval, vagy charter-rendszerű hidroplánnal lehet belépni.
- Kootenay NP: A Kootenay Nemzeti Park Brit Kolumbia délkeleti, illetve Alberta tartomány délnyugati részén terül el, a kanadai Sziklás-hegység területén, összesen 1406 km²-en, és egyben világörökségi terület is. A nemzeti park 918 és 3424 m közötti tengerszint feletti magasságban terül el, és keletről a Banff Nemzeti Parkhoz, északról a Yoho Nemzeti Parkhoz csatlakozik. 1920-ban alapították.
- Mount Revelstoke NP: A Mount Revelstoke Nemzeti Park 260 km² nagyságú, a Columbia hegységben, a Glacier Nemzeti Park közelében helyezkedik el. 1914-ben alapították, területén található a világ egyetlen nem partvidéki mérsékelt övi esőerdeje.
- Pacific Rim NP: A Pacific Rim Nemzeti Park Vancouver-sziget délnyugati partvidékén található, 3 elkülönülő területet foglal magába. Teljes területe 511 km², mely szárazföldet és tengeri területeket egyaránt felölel. Legnagyobb értéke a szigetet borító mérsékelt övi esőerdő diverz növény- és állatvilága.
- Yoho NP: 1313 km² kiterjedésű, a legkisebb a kanadai Sziklás-hegységben található 4 nemzeti park közül. A nemzeti parkok, valamint 3 további regionális védett terület együttesen alkotják a Kanadai Sziklás-hegység Világörökségi Területet.
- Gulf Islands NP: A Gulf Islands Nemzeti Park 33 km² kiterjedésű, 16 szigetet, tengeröblöket és zátonyokat foglal magában. A nemzeti park a Vancouver-sziget délkeleti részén elhelyezkedő szigetvilágot öleli fel, a legközelebbi város Sidney. 2003-ban alapították.
A szövetségi nemzeti parkok mellett regionális védett területek, ökológiai rezervátumok, összesen mintegy 800 különböző terület áll természetvédelmi oltalom alatt. Ez a tartomány 12,5%-a, összesen 114 000 km².
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Mount_Robson2.jpg/200px-Mount_Robson2.jpg)
Éghajlat
[szerkesztés]A Vancouvertől északra és keletre lévő hegyek megvédik a várost és környékét a hideg északi szelektől így a város környékének éghajlata nagyon kellemes. Itt található Kanada egyetlen óceáni éghajlatú területe. Így Vancouveré a legmelegebb Kanadai város címe, és itt a legmelegebb a tél az országban. Az óceáni éghajlatnak köszönhetően itt vannak a legnagyobb esők, amelyek a tartomány belseje felé fokozatosan csökkennek. Így míg Vancouverben az éves csapadékmennyiség elérheti a 3000–4000 mm-t, addig a tartomány belsejében már csak 300 mm esik évente. Ezt a kis területet kivéve a tartomány éghajlata hegyvidéki az erre jellemző adatokkal: hosszú hideg tél, rövid és mérsékelt nyár.
Történelme
[szerkesztés]Európai érintkezés előtt
[szerkesztés]Az európai bevándorlók előtt Brit Columbiát számos indián nép lakta. A bella coola, haida, kwakiutl, nutka, salis és csimsian voltak a legjelentősebbek. Kiváló halászok és bálnavadászok voltak, jelentős számú totemoszlopot és cédrusházat hagytak ránk.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Kwakiutl_house_pole_InvMH975-123-1.jpg/100px-Kwakiutl_house_pole_InvMH975-123-1.jpg)
Brit Columbia felfedezése és megalakulása
[szerkesztés]Az első európai, aki Brit Columbiát láthatta az Sir Francis Drake volt, aki 1579-ben kutatott az akkoriban sokak által keresett északnyugati átjáró után. De csak 200 évvel később, 1778-ban lépett először európai ember Brit Columbia földjére a brit James Cook személyében, ő is az északnyugati átjáró nyomában járt itt. 1786-ra ugyanezen a helyen (Vancouver-sziget) már folyt a szőrmekereskedés, természetesen a britek által.
Miközben folyt az amerikai függetlenségi háború, Nagy-Britannia és Spanyolország közt majdnem kitört egy háború a terület birtoklásáért, de a spanyolok meghátrálása következtében a terület brit fennhatóság alá került, és 1792 a britek George Vancouver kapitány vezetésével megkezdték az új gyarmat feltárását.
A területen egyre több társaság alakított ki kereskedelmi állomásokat, és a rivalizálás is egyre nagyobb lett köztük. Az 1800-as évek elejére 2 nagy társaság versengett az állomásokért: a Hudson's Bay Company és a North West Company. A „háborút” az előbbi, a Hudson's Bay nyerte 1821-ben az NW co. magába olvasztásával. Így 30 éven át uralta a terület szőrmekereskedelmét.
A területet az USA terjeszkedésével újabb háború veszélyeztette, ezúttal Nagy-Britannia és az USA között, de ezt is békésen oldották meg az 1846-os Oregon megállapodással.
A tartományt 1858-ban bevándorlók árasztották el, a Fraser folyóban ugyanis aranyat találtak. Ugyanebben az évben egyesítették a területet egy gyarmattá, azaz Brit Columbiává, de a nevét később, 1866-ban kapta Viktória királynőtől. Végül 1871-ben csatlakozott a Kanadai Szövetséghez, és így Kanada 6. tartománya lett.
Népesség
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Canada_British_Columbia_Density_2016.png/250px-Canada_British_Columbia_Density_2016.png)
A többség angolszász eredetű, a második legnagyobb csoportot az ázsiaiak alkotják, melyeknek száma az 1970-es évek óta radikálisan megnőtt. A magyar lakosság száma eléri a 43 515 főt, ez a tartomány 1,12%-a.
A tartomány lakosságának 60%-a az Alsó-Szárazföld (Lower Mainland) nevű területen összpontosul, amihez Nagy-Vancouver és a Fraser-völgy tartozik. A Vancouver körüli agglomerációban a tartomány népességének kb. 50%-a él.
Legnépesebb települések
[szerkesztés]Kép | Rang | Város | Regionális kerület | Népesség | Rang | Város | Regionális kerület | Népesség | Kép |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
1. | Vancouver | Metro Vancouver | 662 248 | 11. | Nanaimo | Nanaimo | 99 863 | ![]() |
2. | Surrey | Metro Vancouver | 568 322 | 12. | Kamloops | Thompson-Nicola | 97 902 | ||
3. | Burnaby | Metro Vancouver | 249 125 | 13. | Chilliwack | Fraser Valley | 93 203 | ||
4. | Richmond | Metro Vancouver | 209 937 | 14. | Victoria | Capital | 91 867 | ||
5. | Abbotsford | Fraser Valley | 153 524 | 15. | Maple Ridge | Metro Vancouver | 90 990 | ||
![]() |
6. | Coquitlam | Metro Vancouver | 148 625 | 16. | North Vancouver | Metro Vancouver | 88 168 | ![]() |
7. | Kelowna | Central Okanagan | 144 576 | 17. | New Westminster | Metro Vancouver | 78 916 | ||
8. | Langley | Metro Vancouver | 132 603 | 18. | Prince George | Fraser-Fort George | 76 708 | ||
9. | Saanich | Capital | 117 735 | 19. | Port Coquitlam | Metro Vancouver | 61 498 | ||
10. | Delta | Metro Vancouver | 108 455 | 20. | North Vancouver | Metro Vancouver | 58 120 |
Legnépesebb agglomerációk
[szerkesztés]Agglomeráció | Népesség |
---|---|
Vancouver Census metropolitan area | 2 642 825 |
Victoria Census metropolitan area | 397 237 |
Kelowna Census metropolitan area | 222 162 |
Abbotsford–Mission Census metropolitan area | 195 726 |
Nanaimo Census metropolitan area | 115 459 |
Kamloops Census metropolitan area | 114 142 |
Chilliwack Census metropolitan area | 113 767 |
Prince George Census agglomeration | 89 490 |
Vernon Census agglomeration | 67 086 |
Courtenay Census agglomeration | 63 282 |
Gazdasága
[szerkesztés]Brit Columbia számtalan természeti kinccsel rendelkezik. A legjelentősebbek a fa, hal és ércek (réz, cink, arany, ólom), de az Okanagan-völgyben gyümölcstermesztés is van. Ezeken kívül találunk még kőolaj és földgáz kitermelést is. A fő bevételi forrás mégis a turizmus.
Jegyzetek
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]- Tourism British Columbia Official Website
- Provincial Archives (includes online photo database)
- BC Govt online map archive (free)