Betegség
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Four_Horsemen_of_the_Apocalypse_LCCN2002712720.tif/lossy-page1-263px-Four_Horsemen_of_the_Apocalypse_LCCN2002712720.tif.jpg)
A betegség az élő szervezet olyan állapota, amelyben az életfolyamatok a normálistól eltérnek. A betegség legegyszerűbben úgy fogalmazható meg, mint az egészség ellentéte. A testi – lelki – szellemi egyensúly felborulása, amely akadályozza a beteg élőlény életfolyamatait, mindennapos tevékenységét és a társadalmi életben való részvételét. A betegség lehet örökletes, szervi eredetű, parazitás vagy sérülésből eredő. Ezenkívül lehet pszichoszomatikus, vagyis lelki eredetű is. A betegségek leküzdésével, illetve a tünetek enyhítésével az orvostudomány foglalkozik.
A pszichológiában néha nehéz megkülönböztetni az (átlagtól való) eltérés, a furcsaság, az elváltozás, a viselkedészavar, illetve a pszichés betegség fogalmát. Egy széles körben elfogadott definíció szerint az egyén csak akkor tekinthető pszichés értelemben betegnek, ha a megvalósított viselkedést egyszerre jellemzi az alábbi négy jellemző:
- deviancia: a megvalósított viselkedés mások számára feltűnést keltő, szokatlan, esetleg érthetetlen
- distressz: a viselkedést produkáló egyén a boldogtalanság, a kellemetlenség érzését tartósan átéli
- diszfunkcionalitás: az egyén képtelenné válik önmaga és társas kapcsolatai fenntartására, a munkavégzésben zavar áll be
- veszélyeztetés: az egyén által megvalósított viselkedés a társadalomra és/vagy magára az egyénre nézve veszélyes
A diagnózisok egyértelmű megadásához 1993-tól a Betegségek nemzetközi osztályozása (BNO) kódot használják, mely 1 betűből és általában 4 db számból áll. Korábban a latin volt az elfogadott nyelv a betegségek megjelölésére, amit jelenleg is alkalmaznak az orvosok, így a világ bármely pontján lévő betegről tudni lehet a betegségét.
Járványos betegségek közvetlen megelőző eszköze a védőoltás.
Egy definíció
[szerkesztés]A betegségnek szubjektív és objektív megnyilvánulásai vannak. Szubjektív tünetek, amelyeket a beteg érez (fáradtság, fájdalom, levertség stb.). Az objektív tünetek azok, amelyeket az orvos füllel, kézzel, szemmel érzékel, illetve egyéb (kémiai, mikroszkópos, bakteriológiai stb.) vizsgálómódszerekkel megállapít.
A betegség keletkezésében belső és külső tényezők szerepelnek, e tényezők bizonyos esetekben önállóan, más esetekben együttesen hozzák létre a betegséget, illetve annak tüneteit. A belső (endogén) tényezők egyben megszabják a külső (exogén) tényezők szerepét is. A betegségek kialakulásában az életkornak is szerepe van. A csecsemő-és gyermekkorban a táplálkozás hibái idézhetnek elő betegségeket, az öregkorban rendszerint a szív és a keringés betegségei állnak előtérben, a felnőtt-, érett korban pedig gyakoribbak a daganatos betegségek.
Forrás: Tények könyve – Medicina ISSN 1418-5253
Néhány betegség
[szerkesztés]- Rák
- AIDS
- Parkinson-kór
- influenza
- COVID–19
- Cluster-fejfájás
- Csípőtáji törések
- Veseelégtelenség
- Neurofibromatózis
- Amiotrófiás laterálszklerózis
- Cardialis arrythmia
További információk
[szerkesztés]- A WHO betegségek nemzetközi osztályozása (BNO)
- Egészségügyi fogalmak
- Forrai György–Józsa László: Az orvos nyomoz. Miben haltak meg a halhatatlanok?; Argumentum, Budapest, 2014
- Jacques Martel: Lelki eredetű betegségek lexikona; ford. Schnedarek Réka; Partvonal, Budapest, 2007
- Ronald D. Gerste: Történelmet író betegségek. Az ókortól napjainkig; ford. Győri László; Corvina, Budapest, 2021
- Irodalom és betegség. A betegség irodalmi és nyelvelméleti reprezentációi; szerk. Balogh Gergő, Pataki Viktor; FISZ, Budapest, 2022 (Minerva könyvek)
- Felkai Péter: Az utazásorvostan kézikönyve; Medicina, Budapest, 2022
- Betegség és gyógyulás a kora újkori irodalomban (1450–1760); szerk. Draskóczy Eszter, Etlinger Mihály; Reciti, Budapest, 2022 (Reciti konferenciakötetek)
Források
[szerkesztés]- Comer, R.J. (2003). A lélek betegségei. Pszichopatológia. Budapest: Osiris Kiadó
Az itt található információk kizárólag tájékoztató jellegűek, nem minősülnek orvosi szakvéleménynek, nem pótolják az orvosi kivizsgálást és kezelést. A cikk tartalmát a Wikipédia önkéntes szerkesztői alakítják ki, és bármikor módosulhat. |