1962
Megjelenés
1962 más naptárakban | |
Gergely-naptár | 1962 |
Ab urbe condita | 2715 |
Bahái naptár | 118 – 119 |
Berber naptár | 2912 |
Bizánci naptár | 7470 – 7471 |
Buddhista naptár | 2506 |
Burmai naptár | 1324 |
Dzsucse-naptár | 51 |
Etióp naptár | 1954 – 1955 |
Hindu naptárak | |
Vikram Samvat | 2017 – 2018 |
Shaka Samvat | 1884 – 1885 |
Holocén naptár | 11962 |
Iráni naptár | 1340 – 1341 |
Japán naptár | 2622 (Jimmu-korszak) |
Kínai naptár | 4658–4659 |
Kopt naptár | 1678 – 1679 |
Koreai naptár | 4295 |
Muszlim naptár | 1381 – 1382 |
Szeleukida naptár | 2273–2274 |
Örmény naptár | 1411 ԹՎ ՌՆԺԱ |
Thai szoláris naptár | 2505 |
Zsidó naptár | 5722 – 5723 |
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek – 2000-es évek – 2010-es évek
Évek: 1957 – 1958 – 1959 – 1960 – 1961 – 1962 – 1963 – 1964 – 1965 – 1966 – 1967
Események
[szerkesztés]Január
[szerkesztés]- január 11. – A honvédelmi miniszter kiadja a „03” és „04. számú” parancsát a tartalékos, illetve a 2. évüket leszolgált és ideiglenesen visszavont sorállomány január 17–20-a közötti leszereléséről.
- január 30–31. – A Varsói Szerződés honvédelmi minisztereinek prágai értekezlete.
Február
[szerkesztés]- február 3. – John F. Kennedy-kormánya meghirdeti a Kuba elleni gazdasági embargót – havannai szóhasználattal: a blokádot.
- február 13. – A magyar Ki mit tud? vetélkedőműsor első adása az MTV-ben.
- február 17. – Hamburgi szökőár.
- február 20. – John Glenn amerikai űrhajós a Friendship 7 fedélzetén háromszor megkerüli a Földet.
- február 25. – Kína követeli az USA dél-vietnámi fegyveres intervenciójának azonnali befejezését és az amerikai csapatok kivonását.
Március
[szerkesztés]- március 13. – Jugoszláv amnesztiatörvény, amely csaknem 150 ezer olyan személy – nagyrészt emigráns – büntetését törli el (vagy enyhíti), akiket főleg a háború alatti tevékenységük miatt ítéltek el.[1]
- március 18. – A Nemzeti Felszabadítási Front (FLN) és a francia kormány képviselői aláírják a háborúnak véget vető, Algéria függetlenségét garantáló eviani egyezményeket.[2]
- március 19. – Életbe lép az algériai fegyverszünet.
- március 29. – A csehszlovák nemzetgyűlés jóváhagyja a szövetkezeti dolgozók társadalombiztosításáról szóló törvényt.[3]
Április
[szerkesztés]- április 3. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetségének (JKSZ) vezetése a párttagságot a gazdasági visszaélések elleni harcra szólítja föl. (Az előző évi gazdasági reform gyakorlatilag kudarcba fulladt.)[4]
- április 7. – Az egy éve szabadult Milovan Đilas montenegrói szerb írót a „Beszélgetések Sztálinnal” című művének megjelentetése miatt a jugoszláv hatóságok letartóztatják, majd 5 évi börtönre ítélik, ahonnan 1966-ban szabadul.[5]
- április 10. – Harold Macmillan brit kormányfő és John F. Kennedy amerikai elnök Nyikita Hruscsovhoz fordul, hogy szerződésben állapodjanak meg az atomfegyver-kísérletek betiltásáról.
Május
[szerkesztés]- május 4–6. – A NATO külügy- és védelmi miniszterei megvizsgálják a szövetség nukleáris fegyverrel való felszerelésének lehetőségeit.
- május 14. – Európa királyi családjainak mintegy százötven tagja jelenlétében I. János Károly spanyol király feleségül veszi Zsófia görög és dán királyi hercegnőt.[6]
Június
[szerkesztés]- június 14. – Belgium, Dánia, az Egyesült Királyság, Olaszország, Spanyolország, Svédország és Svájc részvételével létrehozzák az Európai Űrkutatási Szervezetet (ESRO).
- június 16. – Az Egyesült Államok a tömeges megtorlás doktrínáját a rugalmas reagálás elvével váltja fel.
Július
[szerkesztés]- július 1. – Népszavazás Algéria függetlenségéről és szuverenitásáról.
- július 3. – Franciaország elismeri Algéria függetlenségét.
- július 5. – Hivatalosan ezen a napon proklamálják Algéria függetlenségét.[2]
- július 10. – Felbocsátják az első távközlési műholdat (Telstar–1), mely első ízben közvetít televíziós képeket az Egyesült Államokból Angliába és vissza.
- július 10–11. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottsága elfogadja a párt új alapszabályzat-tervezetét, és felhívja a figyelmet „a gazdasági nehézségek leküzdésének szükségességére”. (A felhívást követő párton belüli vita tanulságait a vezetés nem veszi figyelembe.)[7]
- július 12. – A Rolling Stones együttes első hivatalos fellépése a londoni Marquee Klubban.
Augusztus
[szerkesztés]- augusztus 7. – Ahmed ben Bella vezetésével megalakul az algériai kormány.
- augusztus 14–16. – A Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) központi bizottsági ülése a törvénysértési perek „lezárásáról”.[8]
- augusztus 16. – Az MSZMP Központi Bizottsága (KB) kizárja a pártból Rákosi Mátyás korábbi főtitkárt.[8]
- augusztus 22. – Párizs közelében OAS-fegyveresek Bastien-Thiry alezredes vezetésével merényletet követnek el De Gaulle tábornok-elnök ellen, sikertelenül.
- augusztus 31. – Trinidad és Tobago elnyeri függetlenségét Nagy-Britanniától.
Szeptember
[szerkesztés]- szeptember 1. – Iránban 7,1-es erősségű földrengés pusztít.
- szeptember 4–9. – Charles de Gaulle francia köztársasági elnök Bonnba látogat, melynek során megegyezés születik a Bonn-Párizs-tengelyről.
- szeptember 24. – Nyikita Hruscsov második belgrádi látogatásán megerősítik az 1955-ös belgrádi nyilatkozatot. (Hruscsov október 3-án tr vissza Moszkvába.)
- szeptember 26. – Kikiáltják az Algériai Népi Demokratikus Köztársaságot.
Október
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/CubaMap1b_w.jpg/200px-CubaMap1b_w.jpg)
- október 9. – Édith Piaf és Théo Sarapo házasságot köt.
- október 9. – Uganda függetlenedik az Egyesült Királyságtól.
- október 11. – XXIII. János pápa megnyitja a II. vatikáni zsinatot, a katolikus egyház 21. egyetemes zsinatát. (A Time magazin az Év Emberévé választja az egyházfőt.)
- október 14. – Megkezdődik a kubai rakétaválság,[9] a világot atomháború fenyegeti. (A Kuba fölött – egy U–2-es kémrepülőgéppel – rutinfelderítést végző Richard Heyser őrnagy felvételeket készített arról, hogy a karibi kommunista szigetországban, San Cristóbal városa mellett, nukleáris töltet hordozására is alkalmas SS–4-es szovjet közepes hatótávolságú ballisztikus rakétákat telepítenek.)[10]
- október 20.–november 21. – Kínai–indiai határkonfliktus.
- október 22. – Az Egyesült Államok haderőit a legmagasabb készültségi fokozatba helyezik, a kubai invázió előkészítésére pedig újabb katonákat vezényelnek Floridába. (Az amerikai kormányzat értesíti Nagy-Britannia, Franciaország, az NSZK és Kanada kormányát, amelyek teljes támogatásukról biztosítják Kennedy elnököt.)[9]
- október 23.–november 20. – Amerikai blokád Kuba ellen, melynek vonalára a második világháború óta a legnagyobb hajóhad vonult fel.[9]
- október 23. – Szovjet kormányfelhívás a világ minden kormányához és népéhez, hogy kalózakcióként bélyegezzék meg az USA Kuba elleni blokádját.
- október 25. – New Yorkban összeül az ENSZ Biztonsági Tanácsa, ahol diplomáciai ütésváltásra kerül sor Valerian Zorin szovjet és Adlai Stevenson amerikai ENSZ-nagykövet között a kubai válsággal kapcsolatosan. (Zorin nem tudott a rakétatelepítésről, ezért őszintén tagadta azok létezését. Az amerikai delegáció erre bemutatta a világ közvéleményének a kubai szovjet rakétaállásokról készült hírszerzési fényképeket.)[9]
- október 27. – A szovjetek Kuba felett légvédelmi rakétával lelőnek egy U–2-es amerikai felderítő repülőgépet, amelynek pilótája, Rudolf Anderson őrnagy életét veszti.[9]
- október 28. – Nyikita Hruscsov szovjet pártfőtitkár a moszkvai rádióban bejelenti, hogy visszavonják Kubából az atomrakétákat. (Lezárul a kubai rakétaválság.)[9]
November
[szerkesztés]- november 20. – Megkezdődik az MSZMP VIII. kongresszusa, ahol elhangzik többek között Kádár János beszédében az, hogy „Aki nincs ellenünk, az velünk van”.
- november 20. – John F. Kennedy amerikai elnök feloldja Kuba karanténját, ezzel végleg befejeződik a kubai rakétaválság.
- november 23. – Lezuhan a Párizs melletti Le Bourget repülőtér megközelítésekor a Malév egyik Il–18 típusú repülőgépe, nyolc fő személyzet és tizenhárom utas meghal.
- november 27. – Nyers Rezsőt az MSZMP KB gazdaságpolitikai titkárává, Biszku Bélát a KB adminisztratív ügyekért felelős titkárává választják , és ezért kiválnak a kormányból
- november 30. – U Thant burmai diplomatát megválasztják az ENSZ harmadik főtitkárának.
December
[szerkesztés]- december 2–5. – Tito viszonozza Hruscsov látogatását. (Ismét javulnak a szovjet–jugoszláv kapcsolatok.)[11]
- december 4.–8. – Prágában a CSKP XII. kongresszusa hitet tesz az alapvetően irreális gazdasági célkitűzések helyessége miatt. (A párt első titkárává ismét Antonín Novotný-t választják.)[12]
- december 18–20. – John F. Kennedy amerikai elnök és Harold Macmillan brit kormányfő tanácskozik a bahama-szigeteki Nassauban és megegyeznek, hogy hadászati nukleáris erőikkel hozzájárulnak a NATO-hoz.
Határozatlan dátumú események
[szerkesztés]- április–május – Kína muszlimok lakta Hszincsiang tartományából 67 ezren menekülnek a szomszédos szovjet tagköztársaságba, Kazahsztánba, amiért Peking bezárat minden szovjet konzulátust.[13]
- szeptember közepe – A szovjet hatóságok Rákosi Mátyást feleségével együtt a kirgiz fővárostól, Frunzétől 80 km-re fekvő Tokmokba költöztetik.[8]
- az év folyamán – Joseph Murray és David Hume orvos professzorok első olyan sikeres transzplantációja, amikor a vesét egy halottból emelik ki.[14]
Az év témái
[szerkesztés]1962 az irodalomban
[szerkesztés]- Somlyó György – Tó fölött, ég alatt (válogatott versek), Szépirodalmi
1962 a zenében
[szerkesztés]- Megalakul az Omega együttes
- Megalakul a Beatles együttes
- Ike & Tina Turner: Dynamite!
- Elvis Presley: Pot Luck
- Frank Sinatra: Sinatra and Strings / Point of No Return / Sinatra and Swingin' Brass / All Alone / Sinatra Sings Great Songs from Great Britain / Sinatra–Basie: An Historic Musical First
- The Beach Boys: Surfin’ Safari
1962 a tudományban
[szerkesztés]- megtörtént a Föld körüli pályára állítandó szovjet Kozmosz műholdsorozat számos tagjának fellövése (április 6.: Koszmosz–2; április 24.: Koszmosz–3; április 26.: Koszmosz–4; május 28.: Koszmosz–5; június 30.: Koszmosz–6; július 28.: Koszmosz–7, augusztus 18.: Koszmosz–8; szeptember 27.: Koszmosz–9; október 17.: Koszmosz–10; október 20.: Koszmosz–11, december 22.: Koszmosz–12) [15]
- január 10.: megjelent az Antarktisz első geológiai térképe a Francia Nemzeti Földrajzi Intézet kiadásában, több éves nemzetközi kutatás eredményeképp.[15]
- január 11. a Szovjetunió Minisztertanácsa által felügyelt szabványügyi bizottság jóváhagyta a GOSZT 9867-61. számú, a "nemzetközi mértékegységrendszerről" szóló új állami szabványt, amely hat alapmértékegységet (m, kg, s, amper, K, cd) bevezetve standardizálja mindennemű fizikai mennyiség mérését (pontosabban, megadását).[15]
- január 25.: Észak-Núbia területén első ízben bukkantak régészek a csiszolatlan kőkorszakból származó eszközökre. Az expedíciót B. B. Piotrovszkij, az Örmény SzSzK Tudományos Akadémiájának levelező tagja vezette.[15]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Glenn62.jpg/150px-Glenn62.jpg)
- február 20. – John H. Glenn amerikai űrhajós megkerülte a Földet a Mercury-sorozatba tartozó Friendship 7 űrhajón.[15]
- március 15.: az -Ξ--hiperon (olv. „anti-kszí-mínusz-hiperon”; ld. barionok) nevű új (bár már régóta megjósolt létezésű) elemi részecske első detektálása amerikai-európai együttműködéssel. A részecskét csaknem egy időben fedezték fel mind a Brookhaveni Nemzeti Laboratóriumban, mind a Genf közelében lévő Európai Atomkutató Intézetben.[15]
- március 21.: V. K. Prokofjev, a krími Asztrofizikai Obszervatórium munkatársa egy nagy toronyteleszkóphoz kapcsolt színképelemző segítségével a Vénusz légkörében molekuláris oxigént mutatott ki. Mivel korábban nitrogént, szénsavat és más, a földi élet szempontjából is fontos egyszerűbb vegyületeket is találtak, sok kutató arra következtetett, hogy a Vénuszon nem lehetetlen a szerves élet létezése.[15]
- március 28.: 28 számtalanféle nemzetiségű és nemzetközi hírű tudós (köztük A. Schweitzer, B. Russell, L. Pauling) müncheni felhívása az atomhatalmakhoz a nukleáris kísérletek és az atomháborús előkészületek leállítása iránt. A referendum követeli valamennyi atomfegyver betiltását és megsemmisítését.[15]
- március 29. – Ausztrália, Belgium, Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia, NSZK és Olaszország létrehozzák az Űrrepülők Indítóberendezései Fejlesztésének és Megépítésének Európai Szervezetét (ELDO). [forrás?]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/LEVITAN-B-M.jpg/150px-LEVITAN-B-M.jpg)
- április 22.: Lenin-díjjal tüntették ki B. M. Levitan professzort, a Moszkvai Állami Egyetem matematikusát és V. A. Marcsenkót, az Ukrán Tudományos Akadémia levelező tagját a spektrálanalízis ún. fordított szórási problémájának megoldásáért, amelynek alapján lehetővé vált egy fizikai rendszer Schrödinger-operátorának előállítása annak energiaspektrumából, ezáltal a mechanikai és fizikai rendszerek szerkezetének a bennük végbemenő rezgések frekvenciájából való meghatározása. Lenin-díjat kapnak még L. D. Landau és Je. M. Lifsic professzorok elméletifizika-tankönyveikért, A. V. Pogorelov, az UTA rendes tagja a "felülethajlítás különféle lehetőségeivel foglalkozó geometriai munkájáért, amely széleskörűen alkalmazható a mechanikában"; L. Sz. Pontrjagin, V. G. Boltyanszkij, R. V. Gamrelidze, Je. F. Miscsenko a kibernetikai önszabályozó rendszereken folytatott, "a népgazdaság számára" fontos kutatásaikért; valamint A. A. Polkanov és E. K. Gerling, a geológiai alakulatok abszolút korának meghatározására szolgáló kálium-argon-módszer kidolgozásáért. Díjat kapott Ny. A. Nyevszkij ( posztumusz módon[mj 1]), a filológiai tudományok doktora Tangut filológia c. művéért,[16] amelyben egy Dzsingisz kán által a 13. század megsemmisített államiságú népcsoport, a tangutok írását fejtette meg.[15]
- április 25-26.: Konferencia a Szovjet Tudományos Akadémia Lebegyev-Intézetében a részecskefizika filozófiai problémáiról: például a részecske és a tér, a részecske mint pontszerű és mint térbeli fogalom. A konferencia legnagyobb feltűnést kiváltó előadása, melynek során I. Sz. Sapiro professzor az elméleti és Kísérleti Fizikai Intézetből javaslatot tesz a Newtontól eredő térkontinuum fogalmának feladására, és egy diszkrét téridő-modell bevezetésére. Nagy vitát vált ki az okság fogalma is, mivel ennek létezését a koppenhágai fizikus-iskola képviselői kétségbe vonják.[15]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Titov_jfk_glenn.jpg/150px-Titov_jfk_glenn.jpg)
- április 30.-május 9.: A III. Nemzetközi Űrkutatási Szimpózium Washingtonban, mintegy 400 tudós részvételével. A befejező előadásokat két űrhajós, John Glenn és German Tyitov tartotta, akik űrrepüléseik tapasztalatairól számoltak be.[15]
- május 9-10.: Nemzetközi Vulkanológiai Szimpózium Japánban. A fő téma a kitörések előrejelezhetősége, illetve a magma összetétele és a kitörések jellege közti összefüggések. T. Minakami japán kutató felvázolt egy formulát az Aszama-vulkán kitöréseinek előrejelzésére.[15]
- május 11.: Massachusettsi mérnökök egy csoportja végrehajtja az első „földönkívüli” lézerkísérletek egyikét: lézernyalábot irányítanak a Holdra, majd regisztrálják a visszaverődését.[15]
- május 12.: Washingtonban az Amerikai Fizikai Társaság ülésén bejelentik egy új elemi részecske, az η-mezon (éta-mezon) felfedezését.[15]
- május 21-26.: a szovjet orientalisztika II. konferenciáján a téma Urartu társadalmi berendezkedése volt az új felfedezések ismeretében; I. M. Lukjanov történész ismertette a Karmir Blur dombon végzett ásatások során előkerült urartui sziklafeliratok és ékírásos táblák megfejtését.[15]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Aurora_7_launch.jpg/150px-Aurora_7_launch.jpg)
- május 24.: a Mercury-sorozathoz tartozó amerikai Aurora 7 űrhajó felbocsátása, fedélzetén[17] Malcolm Carpenter. Az űrhajó háromszor megkerülte a Földet.[15]
- július 1-2.: A Szovjet Tudományos Akadémia több alintézményének kibernetikai konferenciája. Számos témából főképp kettő váltott ki közérdeklődést: a kibernetika tudományának definíciója (A. A. Ljapunov, Sz. V. Jablonszkij előadásai); valamint A. N. Kolmogorov előadása („Az élet és gondolkodás a kibernetika szemszögéből”), melyben többek között azt fejtegette, hogy az élő és gondolkodó lény fogalmának minden olyan modelljét, amely eléggé tökéletesen tükrözné ezeket a vonásokat, szintén az élő és gondolkodó lények osztályába kellene sorolni.[15]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Telstar.jpg/150px-Telstar.jpg)
- július 10.: Az AT&T cég Telstar híradástechnikai műholdjának fellövése. A műhold tévéadások és telefonbeszélgetések továbbítását végezte.[15] (A brit Tornados rockzenekarnak a műholdról írt (instrumentális) zeneszáma a brit, a belga, az ír listák élére kerül, és számos más országban is előkelő helyen végez.[18]
- július 16.: Az UTA laborjaiban elkészült egy elektronikus számológép, ami nem lyukkártya-bevitelű, hanem a közönséges papírra írógéppel írt számokat olvas be.[15]
- július 18.: Új és rendkívül instabil, ideiglenesen „ξ*-nak” (olv.: „kszí sztár”) nevezett elemi részecske felfedezése egy időben (de függetlenül) a Brookhaveni Nemzeti Laboratóriumban és a szintén USA-beli Syracusai Egyetemen.[15]
- július 16. Georges Houot Archimedes nevű speciális tengeralattjáró járműve (batiszkáfja) 9,4 km mélyen merül a tenger alá a Kuril-szigetek közelében.[15]
- szeptember 16.: Új elemi részecske, az f° detektálása amerikai kutatók által a Brookhaveni Nemzeti Atomenergia-laboratóriumban. A semleges részecske kb. 30%-kal nehezebb a protonnál, élettartama 10−23 s., pí-mezonokra esik szét.[15]
- július 25-31.: A Nemzetközi Általános Relativitás-és Gravitációelméleti Bizottság relativisztikus gravitációelméleti tárgyú konferenciája Jablonban (Varsó környékén). A fő téma az ekkoriban már elismert létezésű gravitációs hullámok mibenléte, és kísérleti észlelésének lehetősége.[15]
- augusztus 11.: Föld körüli pályára áll a Vosztok–3 űrhajó, utasa Andrijan Grigorhevics.[15]
- augusztus 12.: Föld körüli pályára áll a Vosztok–4 űrhajó, utasa Pavel Romanovics Popovics alezredes. A két űrhajó rekord kis távolságra megközelítette egymást, a kísérlet célja az ilyen navigációs műveletek és ennek során a rádió-összeköttetés jellegének vizsgálata.[15]
- augusztus 20.: A Stanfordi Egyetem elektronikai laborjában a világon először továbbítottak mikrohullámú jeleket lézer segítségével, amely „fontos lépés a laser híradástechnikai felhasználása felé”.[15]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Mariner_2.jpg/150px-Mariner_2.jpg)
- augusztus 27.: A Mariner–2 amerikai Vénusz-vizsgáló űrszonda fellövése, fedélzetén mintegy 18 kg-nyi (a szonda tömegének kb. 10%-a) érzékelőműszerrel: köztük rövidhullámú és infravörös radiometrikus berendezések (a felszíni hőmérséklet mérésére és a légkör vizsgálatára), magnetométerek, ionizációs kamra és három Geiger–Müller-cső; továbbá egy detektor a Nap részecskesugárzásának és a kozmikus por paramétereinek mérésére.[15]
- szeptember 22.: Albert Falcaud és Claude Veslit francia tudósok a közismert oceanográfus honfitársuk, Cousteau elgondolásai alapján egy teljes hetet töltöttek a marseille-i part közelében 10 m mélyen a víz alatti tengerfenéken felállított ideiglenes szálláson, hogy a körülmények emberre gyakorolt fiziológiai hatását tanulmányozzák.[15]
- október 3.: A Föld körüli pályára fellőtt amerikai Sigma 7 űrhajó elindítása, utasa Walter Shirra. Az egy fordulatot 88,5 perc alatt megtevő űrhajó hatszor kerülte meg a bolygót, majd kabinja a Csendes-óceánon landolt.[15]
- november 1.: A szovjet Mars-program keretében elindítják a világűrbe a Marsz–1 űrszondát („bolygókutató állomást”).[15]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Mariner_2_radiometric_scans.png/150px-Mariner_2_radiometric_scans.png)
- december 14.: Az amerikai Mariner–2 űrszonda értékelhető adatokat küldött a Vénuszról, mikor a bolygó mellett kb. 33 000 km távolságban elhaladt. A szonda nem talált a Földéhez hasonló erős mágneses teret, adatai alapján módosították azt a hipotézist, miszerint a bolygó hőmérséklete akár 315 °C-os is lehet (mint kiderült, a valószínű érték ennél jóval alacsonyabb); valamint pontosabban meghatározták a bolygó tömegét, amelyet a Földtömeg 0,81485-ödrészének becsültek (0,015% relatív hibakorláttal).[15]
- Az ez évi fizikai Nobel-díj birtokosa L. D. Landau szovjet elméleti fizikus lett, a folyékony hélium szuperfolyékonyságára vonatkozó elméletéért[15] (súlyos autóbalesetéből lábadozván, ezt személyesen nem vehette át).
- A Szegedi Orvostudományi Egyetem sebészeti klinikáján Németh András és Petri Gábor irányításával végrehajtják az első magyarországi vesetranszplantációt.
- Megjelent Marshall McLuhan: A Gutenberg-galaxis. A tipográfiai ember létrejötte című könyve.
Közlekedéssel kapcsolatos fontosabb események
[szerkesztés]- lásd: 1962 a légi közlekedésben
- lásd: 1962 a vasúti közlekedésben
- május 30.–június 17. 1962-es labdarúgó-világbajnokság, Chile, Világbajnok: Brazília
- Graham Hill nyeri a Forma-1-es világbajnokságot a BRM csapattal.
- Az 1962-es Formula–1 Solitude Nagydíj nyertese Dan Gurney lett.
- Súlyemelő Európa-bajnokság Budapesten. A magyar aranyérmesek – Földi Imre és Veres Győző – egyben a sportág első magyar Európa-bajnokai.
- Asztalitenisz-Európa-bajnokság Berlinben.
- Etiópia hazai pályán győz az Afrikai Nemzetek Kupáján. Ez Etiópia első bajnoki címe.
- A Budapesti Vasas SC nyeri az NB1-et. Ez a klub harmadik bajnoki címe.
Születések
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Matthew_Broderick.jpg/120px-Matthew_Broderick.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/TomCruiseAcademyAwards.jpg/120px-TomCruiseAcademyAwards.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/Wesley_Snipes_2014.jpg/120px-Wesley_Snipes_2014.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Jodiefoster_at_61st_Academy_Awards_re-cropped_%28cropped%29.jpg/120px-Jodiefoster_at_61st_Academy_Awards_re-cropped_%28cropped%29.jpg)
- január 10. – Pokorni Zoltán, politikus, tanár
- január 17. – Jim Carrey, amerikai színész
- január 20. – Szép Tibor magyar ornitológus, egyetemi tanár
- február 6. – Axl Rose, rockzenész, a Guns N’ Roses énekese, frontembere
- február 7. – Zé Carlos, brazil labdarúgó († 2009)
- február 15. – Zoltán Erika, énekesnő
- február 20. – Masima Maszatosi japán rockzenész, gitáros, az egykori The Blue Hearts együttes tagja
- február 22. – Steve Irwin, ausztrál természetkutató, „a krokodilvadász” († 2006)
- február 10. – Cliff Burton, basszusgitáros († 1986)
- március 2. – Jon Bon Jovi, amerikai énekes
- március 21. – Matthew Broderick, amerikai színész
- március 27. – Szlávics Alexa festő- és grafikusművész
- március 30. – MC Hammer amerikai rapper
- április 2. – Hillel Slovak, gitáros, a Red Hot Chili Peppers tagja († 1988)
- május 9. – David Gahan, brit popzenész, a Depeche Mode énekese és frontembere
- május 12. – Emilio Estevez, amerikai színész
- május 26. – Kalapács József, rockzenész, a Pokolgép énekese 1980-tól 1990-ig később Kalapács zenekar énekese, frontembere
- május 29. – Jeszenszky Béla Tibor (Flipper Öcsi), zenész († 2008)
- június 5. – Astrid osztrák császári és magyar királyi főhercegné, II. Albert belga király lánya
- június 6. – Rob Morrow, amerikai színész
- június 8. – Nick Rhodes, angol zenész, Duran Duran billentyűse
- június 13. – Szabó Bence, olimpiai bajnok magyar kardvívó, edző, sportvezető.
- június 15. – Rost Andrea, opera-énekesnő
- június 16. – Csontos János József Attila-díjas magyar író, költő, Kós Károly-díjas filmrendező. († 2017)
- június 17. – Paulinyi Tamás, író, költő, lapszerkesztő, rovatvezető, publicista, pszi-kutató.
- június 29. – Nyári Károly, magyar zongorista
- július 3. – Tom Cruise, amerikai színész
- július 9. – Gömöry Zsolt magyar zongorista, zeneszerző. Az Edda Művek tagja.
- július 31. – Wesley Snipes, amerikai színész, producer
- augusztus 1. – Jacob Matlala négyszeres világbajnok dél-afrikai profi ökölvívó († 2013)
- augusztus 2. – Alapi István Fonogram-díjas magyar gitáros, dalszerző. Az Edda Művek tagja.
- szeptember 1. – Ruud Gullit, holland labdarúgó, edző
- szeptember 9. – Mark Linkous, énekes, a Sparklehorse alapítója, frontembere († 2010)
- szeptember 25. – Aida Turturro amerikai színésznő
- szeptember 26. – Tracey Anne Thorn, az Everything but the Girl tagja, énekesnő
- szeptember 27. – Fodor Gábor, jogász, politikus
- szeptember 30. – Frank Rijkaard, holland labdarúgó, edző
- október 2. – Bánföldi Zoltán, festőművész
- október 3. – Tommy Lee amerikai zenész, a Mötley Crüe dobosa.
- október 11. – Szőke András, filmrendező
- október 16. – Flea, a Red Hot Chili Peppers basszusgitárosa
- október 27. – Eichinger Tibor dzsesszgitáros
- november 1. – Anthony Kiedis, a Red Hot Chili Peppers frontembere
- november 6. – Annette Zilinskas amerikai basszusgitáros
- november 18. – Jeff Ward, amerikai dobos († 1993)
- november 18. – Kirk Hammett, amerikai gitáros
- november 19. – Jodie Foster, amerikai színésznő
- november 22. – Cso Szumi opera-énekesnő
- december 5. – José Cura argentin operaénekes (tenor), zeneszerző, karmester
- december 6. – Ben Watt, az Everything but the Girl tagja, DJ
- december 9. – Felicity Huffman amerikai színésznő
- december 22. – Ralph Fiennes angol színész
- december 30. – Alessandra Mussolini olasz politikus
Halálozások
[szerkesztés]- február 11. – Acsády Károly író, újságíró (* 1907)
- február 12. – Szabados Miklós, tizenötszörös világbajnok asztaliteniszező (* 1912)
- február 16. – Pasteiner Iván könyvtáros, az Egyetemi Könyvtár igazgatója (* 1887)
- április 10. – Kertész Mihály Oscar-díjas filmrendező (* 1886)
- április 15. – Linder Béla, a Károlyi Mihály-kormány hadügyminisztere, a Berinkey-kormány tárca nélküli minisztere, a Tanácsköztársaság bécsi katonai megbízottja, majd a délszláv csapatok által megszállt Pécs polgármestere (* 1876)
- május 8. – Vasváry Lajos magyar géplakatos, mozdonyszerelő, országgyűlési képviselő (* 1889)
- május 28. – Sennyei Vera magyar színésznő, érdemes művész (* 1915)
- június 1. – Adolf Eichmann, magas rangú náci tiszt, a Nemzetiszocialista Német Munkáspárt vezető tagja, az SS Obersturmbahnführere (* 1906)
- június 6. – Yves Klein francia képzőművész (* 1928)
- június 18. – Alekszej Innokentyjevics Antonov szovjet hadseregtábornok (* 1896)
- június 30. – Laky Dezső statisztikus, gazdaságpolitikus, 1940–1941-ben tárca nélküli miniszter, az MTA tagja (* 1887)
- július 4. – Adolf Meschendörfer erdélyi szász író (* 1877)
- július 6. – William Faulkner amerikai költő, regényíró (* 1897)
- július 6. – Habsburg József magyar kormányzó, József nádor unokája, osztrák főherceg, magyar királyi herceg, honvéd tábornagy, felsőházi tag (* 1872)
- július 26. – Szent Ġorġ Preca máltai pap, a Keresztény Tanítás Társasága alapítója (* 1880)
- augusztus 5. – Marilyn Monroe amerikai színésznő (* 1926)
- augusztus 9. – Hermann Hesse Nobel-díjas német–svájci író, költő (* 1877)
- augusztus 13. – Sarlay István császári és királyi katonatiszt, magyar királyi csendőrtiszt, az Első Magyar Kartonlemezgyár Rt. (* 1894)
- szeptember 1. – Bulla Béla földrajztudós, egyetemi tanár, az MTA levelező tagja (* 1906)
- szeptember 19. – Nyikolaj Fjodorovics Pogogyin (Sztukalov), szovjet újságíró, drámaíró (* 1900)
- október 31. – Hertelendy Miklós huszártiszt, országgyűlési képviselő (* 1879)
- november 12. – Lehár Antal magyar katonatiszt, Lehár Ferenc zeneszerző testvére (* 1876)
- november 18. – Niels Bohr, Nobel-díjas dán fizikus (* 1885)
- november 23. – Kapitány István magyar repülőgépvezető, Malév-főpilóta (* 1929)
- december 20. – Emil Artin osztrák matematikus (* 1898)
- december 30. – Remenyik Zsigmond író (* 1900)
Nemzeti ünnepek, évfordulók, események
[szerkesztés]- A friss víz nemzetközi éve.
- Megépül a Mecseki kisvasút.
- A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek, illetve intézményeknek.
Fizikai | Lev Davidovics Landau |
Kémiai | Max Perutz, John Kendrew |
Orvosi-fiziológiai | Francis Crick, James Dewey Watson, Maurice Wilkins |
Irodalmi | John Steinbeck |
Béke | Linus Carl Pauling |
Megjegyzések
[szerkesztés]- ↑ A tudóst a sztálini Nagy Tisztogatás idején (a harmincas évek végén) kivégezték, legtöbb műve csak évtizedekkel halála után jelent meg; ld. angol Wikipédia Archiválva 2015. november 23-i dátummal a Wayback Machine-ben.
- ↑ A műszerek meghibásodása miatt a program csak részben valósult meg.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Juhász József: Volt egyszer egy Jugoszlávia. Aula, [Budapest], 1999. 141. p. ISBN 963-9215-51-1
- ↑ a b Nagy László, J.: A gyarmatosítástól a függetlenségig, 1830-1962. Francia Algériából algériai Algéria. In.: Rubicon. XXXIV. évf., 385-386. (2023/2-3.) szám, 124. oldal, ISSN 0865-6347
- ↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 152-153. o.
- ↑ Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 171. o.
- ↑ Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 171. o.
- ↑ Bricard, Isabelle: Európai uralkodócsaládok. Gabo Kiadó, [Budapest], 2001, ISBN 963-9237-86-8, 150. oldal
- ↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 153. o.
- ↑ a b c Feitl István: A száműzött Rákosi. In.: Csorba László: A magyar történelem rejtélyei. Kossuth Kiadó Zrt., [Budapest], 2016, 44. oldal, ISBN 978-963-09-8458-4
- ↑ a b c d e f Németh István: A kubai rakétaválság. In.: Rubicon. XXX. évf., 330-331. (2019/2-3.) sz., 77-79. oldal, ISSN 0865-6347
- ↑ Nagy Gábor: Egy nap volt a világ. In.: HVG. XLIII. évfolyam, 2022/43. (2259.) szám, 48. oldal, ISSN 1217-9647
- ↑ Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 171. o.
- ↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 153. o.
- ↑ Nagy Gábor: Testvérvetélkedő. In.: HVG. XLV. évfolyam, 2023/13. (2281.) szám, 43. oldal, ISSN 1217-9647
- ↑ Németh András: Transzplantációs mérföldkövek. In.: HVG. 2016/33. szám, 27. oldal, ISSN 1217-9647
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z aa ab ac ad ae af Leonyid Fjodorovics Iljicsov: Tudományos eseménynaptár, 1962 január–december. In: Szalai Sándor (szerk.): Ember és világ. (A Tudomány és emberiség II. évkönyve). AK, Bp., 1964.
- ↑ Тангутская филология. Исследования и словарь. В 2 кн. М., ИВЛ. 1960. 1000 экз. Кн.1. Исследования. Тангутский словарь. Тетради I-III. 602 стр. Кн.2. Тангутский словарь. Тетради IV-VIII. 684 стр. // Tangut philology. Research and dictionary. In two volumes. Moscow, Oriental Literature Publishing House, 1960. 1000 copies. Volume One: Research. Tangut Dictionary. (Notebooks I-III). 602 pp. Volume Two, Tangut Dictionary. (Notebooks IV-VIII). Terj.: 684 old.
- ↑ Filmhíradó-kommentárszöveg Archiválva 2012. március 5-i dátummal a Wayback Machine-ben a Magyar Nemzeti filmarchívumból; 1962/23. Hiv. beill. 2011, 08. 05.
- ↑ Telstar Archiválva 2015. november 5-i dátummal a Wayback Machine-ben (angol WP)
Források
[szerkesztés]- ↑ Baló–Lipovecz: Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
A Wikimédia Commons tartalmaz 1962 témájú médiaállományokat.