Gospodarstvo Lihtenštajna
Gospodarstvo Lihtenštajna | ||
---|---|---|
![]() | ||
Sjedište lihtenštajnske LGT Banke u Vaduzu | ||
Valuta | Švicarski franak | |
Fiskalna godina | Kalendarska godina | |
Gospodarske organizacije | WTO | |
Statistika | ||
BDP (PPP) | 5,1 milijardi USD (2008. proc.) () | |
BDP rast | 3,8% (2008. proc.) | |
BDP per capita | 141.100 USD (2008. proc.) | |
BDP po sektoru | poljoprivreda (7,1%), industrija (42,8%), usluge (50,1%) (2008. proc.) | |
Inflacija (IPC) | 0,7% (2011. proc.) | |
Stopa siromaštva | ||
Radna snaga | 35.440 (2006. proc.) 17.450 radnika iz Austrije, Švicarske i Njemačke svakodnevno dolazi u Lihtenštajn na rad | |
Radna snaga prem zanimanju | poljoprivreda (8%), industrija (41%), usluge (51%) (rujan 2006. proc.) | |
Nezaposlenost | 1,5% (2007. proc.) | |
Glavna industrija | bankarstvo, elektronika, metalna industrija, keramika, dentalni proizvodi, farmaceutski proizvodi, precizni instrumenti, optički instrumenti, prehrambena, turizam | |
Trgovina | ||
Izvoz | 2,9 milijardi USD (2008. proc.) | |
Izvozna dobra | elektronika i elektroničke komponente, mali specijalizirani mehanizmi, dijelovi za motorna vozila, hardware, dentalni proizvodi, optički proizvodi, hrana | |
Glavni izvozni partneri | Njemačka (22%), SAD (12,8%), Austrija (11,7%)(2010. proc.) | |
Uvoz | 58.97 milijardi USD (2010. proc.) | |
Uvozna dobra | poljoprivredni proizvodi, hrana, energija, motorna vozila, strojevi, metali, tekstil | |
Glavni uvozni partneri | Njemačka (39,8%), Austrija (34,7%), Italija (3,6%)(2010. proc.) | |
Javne financije | ||
Javni dug | 0% | |
Prihodi | 420,8 milijuna USD (2011. proc.) | |
Rashodi | 420,1 milijuna USD (2011. proc.) | |
Ekonomska pomoć | ||
Glavni izvor Svi iznosi izraženi su u američkim dolarima |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Schlossvaduzvineyards.jpg/250px-Schlossvaduzvineyards.jpg)
Gospodarstvo Lihtenštajna se ubraja među najbogatija na svijetu zbog toga što je on sklopanjem carinske, gospodarske i monetarne unije sa Švicarskom osigurao vrlo povoljan gospodarski položaj. Lihtenštajn se tek nakon drugog svjetskog rata razvio iz agrarne države u industrijsku s vrlo razvijenim uslužnim djelatnostima. Zbog malog domaćeg tržišta ova državica je usmjerena na izvoz.
Lihtenštajn ima 3.900 hektara njiva i trajnih nasada, te 2.500 hektara travnjaka i pašnjaka. Njive su uglavnom uz dolinu Rajne, a iznad nje su voćnjaci i vinogradi. Glavna poljoprivredna grana je mliječno stočarstvo, dok se na njivama uzgaja silažni kukuruz i krumpir.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/Malbun_2.jpg/250px-Malbun_2.jpg)
Vrlo je razvijena laka industrija s malim i srednjim poduzećima. Glavne grane su: tekstilna, elektrotehnička, elektronička, farmaceutska, prehrambena i keramička industrija.
Prevladava jednodnevni izletnički turizam, posebice u Vaduz. Glavno središte zimskog turizma je Malbun u gornjem dijelu doline Samine na oko 1600 metara.
Znameniti gradovi: