ואץ
| |||
![]() | |||
מבט על ואץ מנהר הדנובה | |||
מדינה |
![]() | ||
---|---|---|---|
חבל | מרכז הונגריה | ||
מחוז |
![]() | ||
נפה | נפת ואץ | ||
שפה רשמית |
הונגרית ![]() | ||
שטח | 61.60 קמ"ר | ||
גובה | 146 מטרים | ||
אוכלוסייה | | ||
‑ בעיירה | 34,040 (1 בינואר 2023) | ||
‑ צפיפות | 543 נפש לקמ"ר (2013) | ||
קואורדינטות | 47°46′31″N 19°07′52″E / 47.775277777778°N 19.131111111111°E | ||
אזור זמן | UTC +1 | ||
http://www.vac.hu | |||
![]() ![]() |
ואץ (בהונגרית: Vác, ביידיש: וויטצען) היא עיירה בהונגריה, במחוז פשט, כ־35 ק"מ מצפון לבודפשט. העיירה שוכנת על גדת הדנובה.
ראשיתה של ואץ כנראה בתקופה הרומית. במהלך ימי הביניים הייתה ואץ מרכז חשוב של הקתוליות בהונגריה. במרכז העיירה נמצאת קתדרלת ואץ שנבנתה במאה ה-18. ב־17 במרץ 1241 נטבחו כל תושבי המקום על ידי המונגולים. לאחר נסיגתם הוקם היישוב מחדש על ידי מתיישבים גרמנים. ואץ נכבשה על ידי העות'מאנים ב־1541 ולאחר מכן על ידי האימפריה ההבסבורגית.
בעת הכיבוש הגרמני במהלך מלחמת העולם השנייה רוכזו למעלה מ-2,000 יהודי העיירה והסביבה בגטו שהוקם בה, אשר ממנו שולחו לאושוויץ בראשית יולי 1944.
כיום משמשת ואץ כמוקד משיכה תיירותי לתושבי בודפשט בזכות מקומה על הדנובה והמראה הנשקף ממנה לצדו השני של הנהר לעבר המצודה בווישגראד.
הקהילה היהודית
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – קהילת יהודי ואץ
בין רבני העיר והקהילה המקומית: הרב אשר אנשיל ניימאן, הרב דוד יהודה זילברשטיין, בנו הרב ישעיהו זילברשטיין, מחבר הספר "מעשי למלך", בנו הרב דוד לייב זילברשטיין, הרב צבי הירש מייזליש והרב יהודה דב זינגר.
ילידי המקום
[עריכת קוד מקור | עריכה]- שמואל וסל (1871 – 1928) היה הרב הראשי האשכנזי של יהודי סרייבו.
- אנדור לנדוואי (במקור אנדור לאופולד, 1901 – 1964) היה זמר אופרה (בריטון) יהודי-הונגרי.
- זולטאן קמרר (1978) הוא שייט אלוף אולימפי שלוש פעמים ואלוף עולם שלוש פעמים בקיאק.
- אלדאר שאיו (במקור עמנואל שטיינר, 1869 – 1943) היה עיתונאי יהודי-הונגרי.
- לאיוש שטיינר (1871 – 1944) היה גיאופיזיקאי יהודי-הונגרי, חוקר מגנטיות כדור הארץ.
- יוז'ף נמאי, (במקור נוימן, 1862 – 1945) היה יהודי-הונגרי, רופא אף אוזן גרון, פרופסור.
- מיקשה שכטר (1859 – 1917) היה פרופסור, מייסד כתב העת הרפואי "רפואה" (Gyógyászat).
ערים תאומות
[עריכת קוד מקור | עריכה]קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]אתר האינטרנט הרשמי של ואץ
- וץ (Vác), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
- "ואץ", באתר JewishGen (באנגלית)
ויצן (הונגריה), דף שער בספרייה הלאומית