Gallia Lugdunensis
Gallia Lugdunensis Provincia Gallia Lugdunensis |
|
---|---|
Rooman provinssi | |
![]() |
|
![]() Gallia Lugdunensiksen provinssin alue vuonna 125. |
|
Valtio | Rooman valtakunta |
Nykyinen valtio/alue | Ranska |
Perustettu | 16 eaa. |
Lakkautettu | n. 293 |
Hallinto | |
– hallinnon tyyppi | keisarin provinssi |
– hallinnollinen keskus | Lugdunum |
Gallia Lugdunensis (lat. Provincia Gallia Lugdunensis) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Galliassa ja käsitti suuren osan nykyistä Keski- ja Länsi-Ranskaa.[1][2][3]
Maantiede
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Droysens_Hist_Handatlas_S16_Gallien.jpg/230px-Droysens_Hist_Handatlas_S16_Gallien.jpg)
Gallia Lugdunensiksen provinssi käsitti suunnilleen nykyisen Ranskan Burgundin, Normandian, Bretagnen, Pariisin seudun ja Orléansin. Provinssin rajat seurasivat tärkeitä jokia: Loire, Saone ja Seine. Provinssin koillispuolella sijaitsi Gallia Belgican provinssi, kaakkoispuolella Gallia Narbonensis ja eteläpuolella Gallia Aquitania.[2] Luoteisrannikko oli Englannin kanaalin (lat. Oceanus Britannicus) rantaa ja lounaisrannikko Biskajanlahden (lat. Mare Cantabricum) rantaa.
Provinssin hallinnollinen keskus oli Lugdunum (nyk. Lyons). Sen lisäksi tärkeitä kaupunkeja olivat muun muassa Alesia, Augustodunum (nyk. Autun) ja Lutetia (nyk. Pariisi).[4]
Kaupunkeja
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Gallia Lugdunensiksen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa:
- Agedincum eli Agendicum
- Alesia
- Andematunnum
- Argentomagus
- Ariaca
- Augustobona
- Augustodunum
- Augustodurum
- Bibracte
- Cabillonum
- Caesarodunum
- Cenabum
- Condate (neljä samannimistä)
- Condevicnum eli Portus Namnetum
- Coriallum
- Durocasses
- Forum Segusiavorum
- Gesocribate
- Juliomagus
- Lugdunum
- Lutetia Parisiorum
- Matisco
- Mediolanum Aulercorum
- Metlosedum eli Melodunum
- Noviodunum
- Noviomagus
- Reginea
- Rotomagus
- Suindinum
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Keisari Augustus huomasi, että monista kansoista koostuvan Gallian hallinto oli hankalaa, joten hän jakoi alueen Gallia comatan provinssin vuonna 16 eaa. kolmeen osaan. Gallia Lugdunensis oli näistä osista parhaiten integroitunut osaksi Roomaa.[2][4] Provinssien jaossa se luettiin keisarin provinsseihin. Provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.[1]
Lugdunensis oli osa kelttien asuttamaa aluetta, jota kreikkalaiset olivat kutsuneet Keltikaksi (lat. Gallia Celtica). Celtican eteläiset osa Loiresta etelään kuuluivat Gallia Aquitaniaan. Kelttien kieli säilyi provinssin metsäalueilla 400-luvulle asti, ja joissain osissa Bretagnea nykyaikaan. Lugdunensiksen kulttuuri oli kuitenkin varsin kaupungistunutta. Eri heimojen hallitsemista kylistä tuli eräänlaisia kuntia, ja näiden pikkukaupunkien keskustoihin nousi hienoja julkisia rakennuksia.[5]
Provinssi lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin ja jaettiin kolmeksi provinssiksi, jotka olivat Lugdunensis prima, Lugdunensis secunda ja Sequana.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: ”Provincia”, Antiikin käsikirja, s. 464–466. Helsinki: Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
- ↑ a b c Adkins, Lesley & Adkins, Roy A.: Handbook to Life in Ancient Rome, s. 114–117, 122. Updated Edition. Facts on File Library of World History. Infobase Publishing, 2004. ISBN 978-0-8160-5026-0.
- ↑ Peck, Harry Thurston: Harper's dictionary of classical literature and antiquities. Harper & brothers: New York, 1896. Teoksen verkkoversio. Teoksen verkkoversio (Perseus)
- ↑ a b Bunson, Matthew: Encyclopedia of the Roman Empire, s. 228. Infobase Publishing, 2014. ISBN 9781438110271. Teoksen verkkoversio (viitattu 26.7.2018).
- ↑ Lugdunensis Encyclopaedia Britannica. Viitattu 26.7.2018.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gallia Lugdunensis Wikimedia Commonsissa