Josep Pla saria
Appearance
Josep Pla saria | |
---|---|
Mota | literatura sari |
Honen izena darama | Josep Pla |
Indarraldi | 1968 - |
Denbora-tarte | 1968 - |
Herrialdea | Espainia |
Lanaren edo izenaren hizkuntza | katalan |
Genero artistikoa | narratiba |
Sari-emailea | Ediciones Destino (en) ![]() |
Webgune | grup62.cat… |
Josep Pla saria (katalanez: Premi Josep Pla) Ediciones Destino kataluniar argitaletxeak 1968tik ematen duen literatura saria da. Katalanezko prosazko lanen egileei ematen zaie. Josep Pla idazlearen izena darama.
Sariaren irabazleak
[aldatu | aldatu iturburu kodea]Urtea | Egilea | Lana | Iturriak |
---|---|---|---|
1968 | Terenci Moix | Onades sobre una roca deserta | |
1969 | Baltasar Porcel | Difunts sota els ametllers en flor | |
1970 | Teresa Pàmies | El testament de Praga | |
1971 | Gabriel Janer Manila | Els alicorns | |
1972 | Alexandre Cirici | El temps barrat | |
1973 | Llorenç Villalonga | Andrea Victrix | |
1974 | Marià Manent | El vel de Maia | |
1975 | Enric Jardí | Historia del cercle artistic de Sant Lluc | |
1976 | Carles Reig | Contraataquen | |
1977 | Josep Maria Castellet | Josep Pla o la raó narrativa | |
1978 | Maria Àngels Anglada | Les closes | |
1979 | Jaume Miravitlles | Gent que he conegut | |
1980 | Jordi Sarsanedas | La noia a la sorra | |
1981 | Josep Piera | El cingle verd | |
1982 | Olga Xirinacs | Interior amb difunts | |
1983 | Pau Faner | Fins al cel | |
1984 | Norbert Bilbeny | Papers contra la cinta magnética | |
1985 | Gerard Vergés | Tretze biografies imperfectes | |
1986 | María Mercè Roca | El present que m'acull | |
1987 | Albert Manent | El solc de les hores | |
1988 | Àlex Susanna | Quadern venecià | |
1989-1990 | Miquel Àngel Riera | Illa Flaubert | [1] |
1991 | Xavier Rubert de Ventós | El cortesà i el seu fantasma | [2] |
1992 | Jordi Coca | La japonesa | [3] |
1993 | Xavier Roca Ferrer | El cap de Penteu | [4] |
1994 | Carme Riera | Dins el darrer blau | [5][6] |
1995 | Isabel Olesti | Dibuix de dona amb ocells blancs | [7] |
1996 | Pep Subirós | Cita a tombuctú | [8] |
1997 | Miquel de Palol | El legislador | [9] |
1998 | Valentí Puig | L'home de l'abric | [10] |
1999 | Francesc Puigpelat | Apocalipsi blanc | [11] |
2000 | Empar Moliner | Feli estheticienne | [12] |
2001 | Jordi Llavina | Nitrato de Chile | [13] |
2002 | Eva Piquer | Una victòria diferent | [14] |
2003 | Héctor Bofill | L'últim evangeli | [15] |
2004 | Robert Saladrigas | La llibreta groga | [16] |
2005 | Sebastià Alzamora | La pell i la princesa | [17][18] |
2006 | Lluís Maria Todó | El mal francés | [19] |
2007 | Martí Domínguez | El retorn de Voltaire | [20] |
2008 | Melcior Comes | La batalla de Walter Stamm | [21] |
2009 | Gaspar Hernàndez | El silenci | [22] |
2010 | Llucia Ramis | Egosurfing | [23] |
2011 | Cristian Segura | El cau del conill | [24] |
2012 | Rafel Nadal | Quan érem feliços | [25][26] |
2013 | Genís Sinca | Una famíla exemplar | [27][28] |
2014 | Albert Villaró i Boix | Els ambaixadors | [29] |
2015 | Andreu Carranza | El poeta del poble | [30] |
2016 | Lluís Foix | Aquella porta giratòria | [31] |
2017 | Xavier Theros | La fada negra | [32] |
2018 | Antoni Bassas | Bon dia, són les vuit! | [33] |
2019 | Marc Artigau | La vigília | [34] |
2020 | Laia Aguilar | Pluja d'estels | [35] |
2021 | Maria Barbal | Tàndem | [36][37] |
2022 | Antoni Cruanyes i Plana | La vall de la llum | [38] |
2023 | Gemma Ventura Farré | La llei de l'hivern | [39] |
Erreferentziak
[aldatu | aldatu iturburu kodea]- ↑ (Gaztelaniaz) «Miquel Angel Riera gana el Pla con 'Illa Flaubert'» El País 1990-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Rubert de Ventos obtiene el Josep Pla con una obra basada en su experiencia de diputado» El País 1991-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Jordi Coca gana el Josep Pla con la novela 'La japonesa'» El País 1992-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Xavier Roca-Ferrer recrea la figura del artista en 'La cabeza de Penteo'» El País 1995-06-02 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Katalanez) Nopca, Jordi. «Carme Riera guanya el premi Sant Joan de novel·la» Ara 2016-06-20 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ «Carme Riera» Armiarma.eus (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Isabel Olesti, única ganadora del Premio Josep Pla» El País 1995-01-10 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Muere Pep Subirós, escritor y filósofo» La Vanguardia 2016-06-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Carlos Cañeque, un autor desconocido, se alza con el Nadal y Miquel de Palol logra el Josep Pla» El Mundo 1997-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Moret, Xavier. «Valentí Puig gana el Josep Pla con un elogio del escritor ampurdanés» El País 1998-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Ginart, Belen. «El ganador del Pla afirma que hay crisis de argumentos» El País 1999-01-08 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Obiols, Isabel. «Empar Moliner gana el Pla con una sátira sobre la Barcelona de hoy» El País 2000-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Obiols, Isabel. «Jordi Llavina, premio Josep Pla, teje un triángulo amoroso entre dos artistas y una 'hippy'» El País 2001-01-08 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Obiols, Isabel. «Eva Piquer obtiene el Josep Pla» El País 2002-01-08 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Obiols, Isabel. «Hèctor Bofill gana el Josep Pla, y Vicente Álvarez, el Destino-Guión» El País 2003-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Moret, Xavier. «Robert Saladrigas obtiene el Josep Pla con las reflexiones de un piloto en crisis» El País 2004-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Mora, Rosa; Obiols, Isabel. «El 'imparable' Sebastià Alzamora gana el Pla con una novela histórica y fantástica» El País 2005-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ «Bertan behera. Solasaldia Kirmen Uribe eta Sebastià Alzamora idazleen artean, La Central liburudendaren 'A dos voces' ekimenaren baitan» Euskal Kultura 2010-05-05 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Moret, Xavier. «Un texto autobiográfico de Todó se lleva el Premio Pla» El País 2006-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «El escritor Martí Domínguez gana el premio Josep Pla con la novela 'El Retorn de Voltaire'» Europa Press 2007-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Durán, Lourdes. «Melcior Comes. "Mi novela reflexiona, a partir de la acción, sobre la representación del mal"» Diario de Mallorca 2008-01-08 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Gaspar Hernández gana el Premio Josep Pla 2009 y Maruja Torres, el Nadal» 20minutos 2009-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «La periodista mallorquina Llúcia Ramis gana el Premio Josep Pla» Diario de Mallorca 2010-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Katalanez) Sallés, Quico. «Cristian Segura guanya el Premi Josep Pla» Nació Digital 2011-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).[Betiko hautsitako esteka]
- ↑ (Gaztelaniaz) Fernández, Laura. «Álvaro Pombo gana el Premio Nadal» El Mundo 2012-01-09 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ «Alvaro Pombo, 2012ko Nadal Sariaren irabazlea» EITB 2012-01-07 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Genís Sinca recibe el 45 Premi Josep Pla con una sátira sobre las relaciones familiares en Catalunya» Europa Press 2013-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ «Genis Sincak irabazi du Josep Pla saria» Berria 2013-01-08 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Albert Villaró gana el premio Josep Pla con una novela de detectives e historia ficción» El Periódico de Catalunya 2014-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Andreu Carranza gana el Premio Josep Pla de novela» 20minutos 2015-01-09 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Katalanez) Nopca, Jordi. «Les memòries de Lluís Foix s'emporten el premi Josep Pla» Ara 2016-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Katalanez) Plantada, Esteve. «Xavier Theros, premi Josep Pla amb un «thriller fosc» a la Barcelona del segle XIX» Nació Digital 2017-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Katalanez) Plantada, Esteve. «Antoni Bassas, premi Josep Pla amb unes memòries sobre l'etapa a Catalunya Ràdio» Nació Digital 2018-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «Marc Artigau, 51 Premi Josep Pla con una novela sobre recuerdos y trayectoria vital» Europa Press 2019-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Safont Plumed, Joan. «Laia Aguilar gana el Premi Josep Pla con 'Pluja d'estels'» El Nacional 2020-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) Camps, Magí. «Maria Barbal gana el Josep Pla con ‘Tàndem’» La Vanguardia 2021-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ «Maria Barbalek irabazi du Josep Pla saria, eta Najat El-Hachmik, berriz, Nadal saria» Berria 2021-01-08 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Katalanez) Safont Plumed, Joan. «Toni Cruanyes guanya el premi Josep Pla amb ‘La vall de la llum’, un homenatge al seu avi» VilaWeb 2022-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).
- ↑ (Gaztelaniaz) «La periodista cultural Gemma Ventura Farré gana el Josep Pla 2023» El Periódico de Catalunya 2023-01-06 (Noiz kontsultatua: 2023-09-18).