Werner Bergengruen
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/WP_Werner_Bergengruen.jpg/220px-WP_Werner_Bergengruen.jpg)
Werner Max Oskar Paul Bergengruen (16. september 1892 Riia, Liivimaa kubermang, Venemaa Keisririik – 4. september 1964 Baden-Baden, Saksamaa) oli baltisaksa päritolu ja saksa keeles kirjutav luuletaja, prosaist ja tõlkija.
Elukäik
[muuda | muuda lähteteksti]Sündis Riias arsti perekonnas. 1903. aastal saatsid vanemad ta Saksamaale õppima. Võttis Saksa armee koosseisus osa esimesest maailmasõjast. Hiljem töötas Bergengruen ajakirjanikuna, 1927. aastast vabakutselise kirjanikuna Berliinis ja Münchenis. Teise maailmasõja aegu siirdus Tirooli, pärast seda Zürichisse ja Rooma. 1958. aastal naasis ta Saksamaale ja asus elama Baden-Badenisse.
Looming
[muuda | muuda lähteteksti]Luuletajana on ta avaldanud muu hulgas natsirežiimi ajal illegaalselt ilmunud luulekogu "Dies irae" (1945), prosaistina ajaloolised romaanid "Suurtürann ja kohus" (1935) ja "Nii taevas kui ka maa peal" (1940).
Teosed
[muuda | muuda lähteteksti]- "Suur alkahest" (1926)
- "Keisririik varemeis" (1927)
- "Hertsog Karl Julge" (1930)
- "Kuldne krihvel" (1931)
- "Suurtürann ja kohus". Romaan (1935)
- "Kolme hulgas". Novell (1937)
- "Surm Tallinnas" (1939; eesti keeles 1966 (LR), 1999; tõlkinud Rein Sepp ja Mati Sirkel). Varrak, Tallinn 1999 ISBN 9985302001
- "Nii taevas kui ka maa peal". Romaan (1940; eesti keeles 2013; tõlkinud Mati Sirkel). Argo, Tallinn 2013. ISBN 9789949466832
- "Dies irae" (1945)
- "Tulemärk" (1949)
- "Kindral" (1955)