Ingrid Rüütel
Ilme
![]() | See artikkel vajab toimetamist. |
Ingrid Rüütel | |
---|---|
![]() Ingrid Rüütel (foto: Vabariigi Presidendi Kantselei arhiiv) | |
Sündinud |
3. november 1935 Tallinn |
Alma mater | Tartu Riiklik Ülikool |
Abikaasa | Arnold Rüütel |
Lapsed | Maris (s 1958), Anneli (s 1965) |
Teadlaskarjäär | |
Tegevusalad | folklorist |
Töökohad |
Eesti Kirjandusmuuseum Eesti Keele Instituut |
Doktoritöö | "Eesti rahvalaulu ajaloolised kihistused etniliste suhete kontekstis" |
Doktoritöö juhendaja | Herbert Tampere |
Tunnustus |
Valgetähe I klassi teenetemärk Loend... |
Ingrid Rüütel (sündinud 3. novembril 1935 Tallinnas) on eesti folklorist.
Ta on president Arnold Rüütli abikaasa.
Elulugu
[muuda | muuda lähteteksti]Ingrid Rüütli isa oli Neeme Ruus ja ema Linda Karin Ruus (sünd. Aruküll).
- 1959 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli Ajaloo-Keeleteaduskonna eesti filoloogina. Töötas TRÜ kirjastusgrupi juhatajana.
- sügis 1959 Fr. R. Kreutzwaldi nimelise Kirjandusmuuseumi rahvaluule osakonna teadur
- 1963–1967 täiendas end aspirantuuris rahvamuusika erialal.
- 1967–1977 jätkas tööd kirjandusmuuseumis.
- 1978 Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvamuusika sektori juhataja. 1. jaanuarist 2000 kuulub sektor Eesti Kirjandusmuuseumi koosseisu ja kannab nimetust etnomusikoloogia osakond.
- alates 2002 EKM etnomusikoloogia osakonna vanemteadur.
- 1970 filoloogiateaduste kandidaat, hiljem kinnitati see doktorikraadina ("Eesti uuema rahvalaulu kujunemine").
- 1996 habiliteeritud doktor humanitaarteadustes ("Eesti rahvalaulu ajaloolised kihistused etniliste suhete kontekstis").
Teadustegevus
[muuda | muuda lähteteksti]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Rahvar%C3%B5ivad.jpg/220px-Rahvar%C3%B5ivad.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Ingrid_R%C3%BC%C3%BCtel.jpg/220px-Ingrid_R%C3%BC%C3%BCtel.jpg)
Ingrid Rüütel on kogunud ja uurinud soome-ugri rahvaste rahvalaule ja -muusikat, organiseerinud rahvusvahelisi teaduskonverentse, koostanud ja toimetanud materjalide ja uurimuste kogumikke, korraldanud folkloorifestivale, osalenud kultuuripoliitikas, juhendanud diplomi-, magistri- ja doktoritöid. Ta on avaldanud paarsada uurimust, koostanud kogumikke ja heliplaate soome-ugri rahvaste muusikast.
Liidud, ühingud
[muuda | muuda lähteteksti]- Rahvusvahelise Fennougristide Komitee liige,
- Rahvusvahelise Rahvamuusika Nõukogu (International Council for Traditional Music) eesti rahvussektsiooni esimees,
- Eesti Rahvusliku Folkloorinõukogu esimees
- Rahvusvahelise Folkloorifestivalide ja Rahvakunsti organisatsiooni (CIOFF) Eesti rahvusdelegaat
- Soome Kirjanduse Seltsi, Kalevala seltsi ja Soome-Ugri Seltsi välisliige
- Soome Rahvatantsu Sõprade seltsi auliige
- Eesti Heliloojate Liidu liige
- Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukogu liige
- Hingeabi Assotsiatsiooni "Usaldus" nõukoja liige
- Naiskodukaitse auliige
- Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu auliige
- Valge Roosi Fondi Nõukogu liige
Tunnustus
[muuda | muuda lähteteksti]- 1996 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (rahvusvahelise folkloorifestivali „Baltika ’96“ kunstilise juhtimise eest)
- 1997 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk[1]
- 1998 – Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
- 2001 – Pressisõber
- 2005 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (kauaaegne tulemuslik tegevus rahvamuusika populariseerija ja jäädvustajana ning Eesti folklooriliikumise vaimse juhina)
- 2005 – Läti Kolme Tähe ordeni komandöririst
- 2008 – Valgetähe I klassi teenetemärk[2]
- 2012 – Rukkiräägu kultuuriauhind
- 2015 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia (pärimuskultuuri eestkõnelejale ja õpetlasele – eesti rahvakultuuri hoidmise ja arendamise eest)
Isiklikku
[muuda | muuda lähteteksti]Ingrid Rüütel (neiupõlvenimi Ruus) on 1958. aastast abielus Arnold Rüütliga. Neil on tütred Maris (sündinud 1958) ja Anneli (1965).
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 490–491, artikli autor Loreida Raudsep
- "Ingrid Rüütel". Bibliograafia. Koostanud ja toimetanud Gerli Eero ja Rita Hillermaa. Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn 2005, 90 lk; ISBN 9949413044; kättesaadav ka võrguteavikuna
- Ingrid Rüütel, "Muutudes endaks jääda. Valik meenutusi, artikleid, uurimusi" (sisaldab bibliograafiat). TEA Kirjastus, Tallinn 2010, 672 lk; ISBN 9789949240098
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]![]() |
Tsitaadid Vikitsitaatides: Ingrid Rüütel |
- Piret Kooli. Ingrid, Rüütel ja pool sajandit armastust / Intervjuu ajakirjale Naised, 14. märts 2008
- Ingrid Rüütel. Ingrid Rüütel: teenin Eestit kõige paremini oma tööga, Õhtuleht, 22. mai 2010
- Taive Särg, "Ingrid Rüütel hooldamas regiviiside tihnikut: emantsipatsioon eestipäraselt" (raamatu "Muutudes endaks jääda" arvustus, PDF-fail) – Keel ja Kirjandus 2011, nr 12, lk 938–942