Bodhidharma
Bodhidharma (sanskriti keeles ’virgumisseadmus’; hiina keeles 菩提達摩 puti damo ehk damo; jaapani keeles bodaidaruma ehk daruma) oli poollegendaarne India päritolu budismi misjonär Hiinas (6. saj esimene pool).
Bodhidharmat peetakse chan’i õpetuse toojaks Hiinasse, chan’i koolkonna rajajaks ja selle esimeseks patriarhiks Hiinas ning 28. patriarhiks alates Šākjamunist.
Teated tema päritolust, elukäigust ja eluaastatest on vastuolulised. Mõne allika põhjal oli ta pärit Lõuna-Indiast ja saabus Hiinasse meritsi lõunast, teiste järgi tuli aga Pärsiast läbi Sise-Aasia. Bodhidharma eluaastateks on pakutud umbes 440–528 või umbes 470–543. 520. aasta paiku olevat ta kohtunud Lõuna-Hiina Liangi dünastia keisri Wu Diga, kuid rännanud siis edasi põhja poole ja peatunud Shaolini kloostris, kus veetnud 9 aastat koopas sügavas keskenduses.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Bodhidarma.jpg/220px-Bodhidarma.jpg)
Bodhidharma olevat toonud Hiinasse chan’i koolkonna kõige tähtsama pühakirja Laṅkāvatāra-sūtra. Legendi järgi pannud Bodhidharma aluse Shaolini võitluskunstide traditsioonile ja toonud Hiinasse ka tee joomise kombe, kuigi on võimalik, et mõlemat viljeldi Hiinas juba varem.[1]
Bodhidharma portree on populaarne motiiv Kaug-Ida budistlikus kunstis, eriti tuši- ja akvarellimaalidel, kus teda kujutatakse habemiku ja pungissilmse võõramaise mungana.
Legendid
[muuda | muuda lähteteksti]Pärimuse järgi olevat Bodhidharma olnud liikumatu ilmega mees, lisaks tihe habe ja läbitungiv pilk. Kord olevat ta mediteerimise ajal suigatanud. See vihastas Bodhidharmat nii, et ta lõikas ära oma silmalaud ja viskas need minema. Need kukkusid maha ja neist kasvasid esimesed teepõõsad. Zeni kohta öeldakse, et sel on tee maitse.
Kohtumisel Lõuna-Hiina Liangi dünastia keisri Wu Diga olevat too küsinud Bodhidharmalt: "Oleme ehitanud templeid, kirjutanud ümber pühakirju, õpetanud munki ja nunni. Auväärne, kas meie tegudes on midagi head (pälvimusi)?" – "Ei midagi head (pole mingeid pälvimusi)." Keiser võpatas ja küsis: "Mis siis on püha tõde, kõige tähtsam põhimõte budismis?" – "See põhimõte on kõikjal, igal pool, lõputult. Pole midagi püha, pole midagi erilist." – "Kes siis teie olete, kes te minu ees seisate?" – "Ma ei tea, teie majesteet."
Kirjandust
[muuda | muuda lähteteksti]- Red Pine, ed. (1989), The Zen Teaching of Bodhidharma: A Bilingual Edition, New York: North Point Press, ISBN 0-86547-399-4.
- Eihei Dogen, Genjo koan: Vikerkaar 1 2013. Tõlkinud Alari Allik
- Kosho Uchiyama, Opening the hand of thought, approach to zen (esmatrükk 1993)
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Ida mõtteloo leksikon: Bodhidharma. [1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Livre.png/40px-Livre.png)