1912
Ilme
◄ |
19. sajand |
20. sajand
| 21. sajand
◄ |
1880. aastad |
1890. aastad |
1900. aastad |
1910. aastad
| 1920. aastad
| 1930. aastad
| 1940. aastad
| ►
◄◄ |
◄ |
1908 |
1909 |
1910 |
1911 |
1912
| 1913
| 1914
| 1915
| 1916
| ►
| ►►
1912. aasta (MCMXII) oli 20. sajandi 12. aasta. See oli liigaasta.
Sündmused maailmas
[muuda | muuda lähteteksti]Jaanuar
[muuda | muuda lähteteksti]- 1. jaanuar – kuulutati välja Hiina Vabariik.
- 8. jaanuar – asutati Aafrika Rahvuskongress.
- 18. jaanuar – Suurbritannia polaaruurija Robert Falcon Scott jõudis lõunapoolusele.
Veebruar
[muuda | muuda lähteteksti]- 14. veebruar – Arizonast sai Ameerika Ühendriikide 48. osariik.
Märts
[muuda | muuda lähteteksti]- ...
Aprill
[muuda | muuda lähteteksti]- 14. aprillil – Atlandi ookeanil uppus pärast kokkupõrget jäämäega tollane maailma suurim laev, Briti laevakompanii White Star Lines reisiaurik Titanic. Hukkus üle 1500 inimese.
Mai
[muuda | muuda lähteteksti]Juuni
[muuda | muuda lähteteksti]- ...
Juuli
[muuda | muuda lähteteksti]- ...
August
[muuda | muuda lähteteksti]- ...
September
[muuda | muuda lähteteksti]- ...
Oktoober
[muuda | muuda lähteteksti]- ...
November
[muuda | muuda lähteteksti]- ...
Detsember
[muuda | muuda lähteteksti]- ...
Sündmused Eestis
[muuda | muuda lähteteksti]- 17. veebruar (vkj 4. veebruar) – tööd alustas piimaühinguid ühendav Põllumajandusline Keskühisus "Estonia"[1].
- 23. märts (vkj 10. märts) – Tartu üliõpilaste meeskoor andis esimese kontserdi[1].
- 10. mai (vkj 27. aprill) – esimest korda võis Eestis näha Sergei Utotškini juhitud lennukit Farman, mis startis demonstratsioonlennule Tartust[1].
- 9. juuni – kinnitati spordiseltsi Viljandi Tulevik põhikiri[2].
- 28. juuni (vkj 15. juuni) – ilmus bolševike ajalehe Kiir esimene number.
- 1.–2. juuli (vkj 18.–19. juuni) – toimus rahvusvaheline autode võidusõit (nn keisrisõit) marsruudil Peterburi–Narva–Tallinn–Tartu–Riia[1].
- 1.–4. juuli (vkj 18.–21. juuni) – Tallinnas toimusid II Balti ajaloolaste päevad[1].
- 4.–6. juuli (vkj 21. juuni-23. juuni) – Paldiski reidil kohtusid Venemaa keiser Nikolai II ja Saksamaa keiser Wilhelm II.
- 6.–7. juuli (vkj 23.–24. juuni) – Narvas toimus I eesti asunduste laulupidu[1]. Ürituse kõrval toimus ka eesti asunduste koosolek[1].
- 12. juuli (vkj 29. juuni) – Tallinnas Paljassaarel pandi paika Peeter Suure sõjasadama põhjakivi[1]. Üritusel osales ka Nikolai II[1].
- 14. juuli (vkj 1. juuli) – Martin Klein tõi Stockholmi olümpiamängudelt Eestisse esimese olümpiamedali – hõbeda Kreeka-Rooma maadluses[1].
- 1. september – Tartus toimusid kergejõustikuvõistlused, kus esimest korda Eestis osalesid ka naised[2].
- 14. oktoober (vkj 1. oktoober) – avati Rakvere Poisslaste Gümnaasium[1].
- Asutati Balti Spordiseltside Liit.[1]
Sündinud
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Sündinud 1912
- 1. jaanuar – Aleksander Gavrilov, Eesti arstiteadlane
- 1. jaanuar – Boriss Gnedenko, matemaatik
- 1. jaanuar – Kim Philby, luuraja
- 3. jaanuar – Armand Lohikoski, soome filmilavastaja ja stsenarist
- 6. jaanuar – Jacques Ellul, prantsuse filosoof
- 12. jaanuar – Dinmuhhammed Konajev, Nõukogude Liidu poliitik
- 19. jaanuar – Leonid Kantorovitš, matemaatik ja majandusteadlane
- 20. jaanuar – Artur Taska, eesti õigusteadlane ja kultuuriloolane
- 23. jaanuar – Anna Klas, Eesti pianist
- 23. jaanuar – Boriss Pokrovski, vene ooperilavastaja
- 27. jaanuar – Arne Næss, norra filosoof
- 28. jaanuar – Jackson Pollock, USA kunstnik
- 30. jaanuar – Barbara Tuchman, USA ajakirjanik ja ajaloolane
- 2. veebruar – Millvina Dean, Titanicult pääsenu
- 6. veebruar – Eva Braun, Adolf Hitleri abikaasa
- 13. veebruar – Harald Riipalu, Eesti sõjaväelane
- 17. veebruar – Richard Ehrlich, eesti kommunist ja kirjanik
- 20. veebruar – Pierre Boulle, prantsuse kirjanik
- 20. veebruar – Uno Stockholm, eesti vaimulik
- 27. veebruar – Lawrence Durrell, Briti kirjanik
- 28. veebruar – Enno Lehis, eesti maalikunstnik
- 3. märts – Lalla Gross, eesti klassikaline filoloog
- 1. märts – Timoteus Linna, eesti õigeusu preester ja muuseumitöötaja
- 7. märts – Eerik Kumari, eesti ornitoloog ja looduskaitsetegelane
- 22. märts – Rudolf Kiviranna, eesti vaimulik
- 27. märts – James Callaghan, Suurbritannia poliitik
- 23. märts – Wernher von Braun, saksa raketiteadlane
- 28. märts – Veera Saar, eesti kirjanik
- 5. aprill – István Örkény, ungari kirjanik
- 7. aprill – Jüri-Rajur Liivak, II Riigivolikogu valimistel kandideerinud põllumees
- 8. aprill – Sonja Henie, norra iluuisutaja
- 15. aprill – Kim Il-sŏng, Põhja-Korea poliitik
- 21. aprill – Endel Kõks, eesti maalikunstnik
- 26. aprill – Friedrich Lustig, eesti budistlik munk
- 30. aprill – Lydia Auster, eesti helilooja
- 2. mai – Axel Springer, saksa kirjastaja
- 4. mai – Elvi Sinervo, soome kirjanik
- 26. mai – János Kádár, Ungari poliitik
- 28. mai – Patrick White, Austraalia kirjanik
- 30. mai – Georg Taleš, Eesti ooperilaulja
- 31. mai – Olga Lund, eesti laulja
- 9. juuni – Kenneth Pike, USA keeleteadlane ja antropoloog
- 23. juuni – Alan Turing, Briti matemaatik
- 25. juuni – Heldur Tõnisson, eesti ettevõtja
- 28. juuni – Carl Friedrich von Weizsäcker, saksa füüsik ja filosoof
- 15. juuli – Ahto Valter, eesti purjetaja
- 19. juuli – Tatu Vaaskivi, soome kirjanik
- 31. juuli – Milton Friedman, USA majandusteadlane
- 4. august – Ilmar Rebane, eesti õigusteadlane ja advokaat
- 4. august – Raoul Wallenberg, Rootsi diplomaat
- 9. august – Aleksander Pilar, Eesti kunstnik
- 10. august – Jorge Amado, Brasiilia kirjanik
- 18. august – Elsa Morante, itaalia kirjanik
- 23. august – Gene Kelly, USA näitleja ja tantsija
- 25. august – Erich Honecker, Saksa DV poliitik
- 3. september – Valdeko Ratassepp, eesti näitleja
- 5. september – John Cage, USA helilooja
- 7. september – David Packard, USA ettevõtja
- 10. september – Herluf Bidstrup, taani karikaturist
- 17. september – Maksim Tank, valgevene kirjanik
- 29. september – Michelangelo Antonioni, itaalia filmilavastaja ja stsenarist
- 1. oktoober – Lev Gumiljov, vene ajaloolane
- 11. oktoober – Rostislav Merkulov, Eesti dirigent
- 16. oktoober – Karl Ristikivi, eesti kirjanik
- 17. oktoober – Johannes Paulus I, paavst
- 21. oktoober – Salme Ekbaum, eesti kirjanik
- 3. november – Alfredo Stroessner, Paraguay sõjaväelane ja poliitik
- 14. november – Otto Samma, eesti tõlkija ja toimetaja
- 15. november – Harald Keres, eesti füüsik
- 19. november – George Palade, USA biokeemik
- 20. november – Otto von Habsburg, Austria-Ungari kroonprints ja Paneuroopa Liidu president
- 24. november – Evald Saag, eesti teoloog ja vaimulik
- 26. november – Eugène Ionesco, rumeenia päritolu prantsuskeelne näitekirjanik
- 8. detsember – Eha Masing, Uku Masingu abikaasa
- 13. detsember – Aristarch Sinkel, eesti kirjanik
- 22. detsember – Aleksander Illi, eesti korvpallur
- 26. detsember – Artur Aola, eesti akordionist ja muusikapedagoog
Surnud
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Surnud 1912
- 16. jaanuar – Georg Heym, saksa kirjanik
- 29. jaanuar – Herman Bang, taani kirjanik
- 13. märts – Hugo Treffner, eesti kultuuritegelane
- 29. märts – Robert Falcon Scott, Briti polaaruurija
- 29. märts – Victoria Welby-Gregory, inglise filosoof
- 30. märts – Karl May, saksa kirjanik
- 6. aprill – Giovanni Pascoli, itaalia luuletaja
- 20. aprill – Bram Stoker, iiri päritolu ingliskeelne kirjanik
- 14. mai – August Strindberg, rootsi kirjanik
- 19. mai – Bolesław Prus, poola kirjanik
- 30. mai – Wilbur Wright, USA lendur
- 12. juuni – Frédéric Passy, Prantsusmaa poliitik ja majandustegelane
- 17. juuli – Henri Poincaré, prantsuse matemaatik, füüsik, astronoom
- 13. august – Jules Massenet, prantsuse helilooja
- 31. august – Friedrich Mueller, endine Tallinna raehärra
- füüsika – Nils Gustaf Dalén
- keemia – auhinda välja ei antud
- meditsiin – Alexis Carrel
- kirjandus – Gerhart Johann Robert Hauptmann
- rahu – Elihu Root