Wikisource:Huvudsida
Välkommen till Wikisource, det fria biblioteket som alla kan redigera och korrekturläsa. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Inglinge-h%C3%B6g_H%C3%B6g_med_blotsten_vid_Ingelstad_%28Hylt%C3%A9n-Cavallius_W%C3%A4rend_och_Wirdarne_%281864%29_s151.jpg/220px-Inglinge-h%C3%B6g_H%C3%B6g_med_blotsten_vid_Ingelstad_%28Hylt%C3%A9n-Cavallius_W%C3%A4rend_och_Wirdarne_%281864%29_s151.jpg)
Wärend och Wirdarne av folklivsforskaren Gunnar Olof Hyltén-Cavallius handlar om folkliv i Värend i södra Småland, närmare bestämt om hur folktron är påverkad av hedendomen och kvarlevande tro på Tor och Oden. Författaren menar också att Småland först befolkades av trollen:
Rådfråga vi folkets egna minnen om det eller de urfolk, hvilka i en ytterst aflägsen tid först uppträdt i Wärend och med hvilka landets sednare bebyggare vid sitt inträngande kommo i beröring; så möta oss djupt ur forntiden de dunkla sägnerna om Trollen (Troll-gubbar, Trollkäringar, och i en något förändrad mening: troll-karlar, trollkonor, trollbackor)
Till utseendet äro de stygga, och när någon ännu skämtvis kallar en annan »ditt leda troll», »ditt stygga troll», eller säger »du ser ut som ett troll», är det visserligen icke för att beteckna någon slags fagerlek. Trollqvinnan, och serdeles skogsnufvan, har långa, hängande bröst, hvilka hon när hon löper slänger upp på skuldrorna.
Trollen gå eljest klädda i grå kläder, med en röd pinnhätta, batt-hätta (toppmössa), på hufvudet, och med håret hängande ned på axlarne. Deras röst är gnällande, hvadan de i norra Skåne jemväl få namn af Peblinge. De bo »i backarne», »i bergen», »under jorden», djupt in i skogarne och långt ifrån menniskobygder. Der har man stundom sett röken från deras kulor stiga upp ur jorden eller ur någon gömd skrefva, hvaraf minnet bibehåller sig i det ännu gängse uttrycket att »det är trollen som kölna (ɔ: elda)», när dimman eller solröken om sommaren stiger upp kring kullarne. Det är blott sällan som de nalkas någon menniskoboning, men när det var sträng vinter och mycket kallt »kommo de fordom in i stugorna, satte sig i grufvan och jemrade och uslade sig»
19 augusti Drabanten av Carl Fredrik Ridderstad
12 august Kalevala efter andra originalupplaga av Elias Lönnrot och översatt av Karl Collan
18 juli Jul-Kalender 1889 med bidrag af bland andra Karl August Tavaststjerna, Adelaïde Ehrnrooth, Volmar Lindman, Rafaël Hertzberg, Hanna Ongelin, Lily Saxén, Emil Nervander, Jonatan Reuter, Constance Ullner
3 juli Gaius Julius Cæsars anteckningar om galliska kriget i översättning av Erik Hedén
22 juni De tre gracerna av Carl Forsstrand
13 juni Diana av Alexandre Dumas d. ä.
30 maj Spåkvinnor och trollkarlar av Carl Forsstrand
6 maj Kontinentalsystemet av Eli Heckscher
20 april Den siste chevalieren av Alexandre Dumas d. ä.
14 april Svensk musikhistoria av Tobias Norlind
![»Nå, pysen, hur är det fatt?»](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Oliver_Twist_-_Samh%C3%A4llsroman_-_Sida_029.jpg/420px-Oliver_Twist_-_Samh%C3%A4llsroman_-_Sida_029.jpg)
»Nå, pysen, hur är det fatt?»
Illustration av James Mahoney ur femte kapitlet av Oliver Twist av Charles Dickens
- Vill du delta? Det är lättare än du tror!
- Behöver du hjälp? Besök någon av Wikisources hjälpsidor
- Delta i diskussioner för att förbättra Wikisource.
Alla verk från A till Ö
A • B • C • D • E • F • G • H • I • J • K • L • M • N • O • P • Q • R • S • T • U • V • W • X • Y • Z • Å • Ä • Ö
Alla författare från A till Ö
A • B • C • D • E • F • G • H • I • J • K • L • M • N • O • P • Q • R • S • T • U • V • W • X • Y • Z • Å • Ä • Ö
Sångtexter
Barnvisor • Dryckesvisor • Psalmer och religiösa sånger • Skillingtryck • Studentsånger • Sångböcker
Fakta och referensmaterial
Meta-Wiki, om wikiprojekten
Commons, bilder och media
Wikispecies, artförteckning
Wikipedia, uppslagsverk
Wikibooks, läroböcker och manualer
Wikiquote, citatsamling
Wiktionary, ordbok
Wikivoyage, reseguide