Univerzita Palackého v Olomouci
Univerzita Palackého v Olomouci | |
---|---|
latinsky Universitas Palackiana Olomucencis | |
![]() Logo | |
Zkratka | UP, UPOL[pozn. 1] |
Rok založení | 1573, obnovena 1946 |
Typ školy | veřejná[1] |
Vedení | |
Rektor (seznam) | prof. MUDr. Martin Procházka, Ph.D. |
Prorektor pro strategii a vnější vztahy, statutární zástupce rektora | JUDr. Mag. iur. Michal Malacka, Ph.D., MBA |
Prorektor pro studium | prof. Mgr. MgA. Vít Zouhar, Ph.D. |
Prorektor pro vědu a výzkum | doc. Mgr. Lucie Plíhalová, Ph.D. |
Prorektorka pro organizaci a rozvoj | JUDr. Zdenka Papoušková, Ph.D. |
Prorektorka pro komunikaci a studentské záležitosti | doc. Mgr. Andrea Hanáčková, Ph.D. |
Prorektor pro internacionalizaci | Jiří Stavovčík, B.A., MBA |
Kvestorka | Mgr. Petra Jungová, LL.M. |
Kancléř | Mgr. Bc. Martin Tomášek |
Předseda AS | doc. RNDr. Irena Smolová, Ph.D. |
Počty akademiků (k roku 2022[2]) | |
Bakalářských studentů | 12 237 |
Magisterských studentů | 9 403 |
Doktorandů | 1 390 |
Akademických pracovníků | 2 028 |
Vědeckých pracovníků | 558 |
Další informace | |
Počet fakult | 8 |
Sídlo | Olomouc |
Adresa | Křížkovského 511/8, Olomouc, 779 00, Česko |
Zeměpisné souřadnice | 49°35′42,29″ s. š., 17°15′32,9″ v. d. |
https://www.upol.cz | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Univerzita Palackého v Olomouci (latinsky: Universitas Palackiana Olomucensis) byla založena v roce 1573, takže je po Univerzitě Karlově druhou nejstarší[pozn. 2] univerzitou v českých zemích, na Moravě pak nejstarší. V roce 2023 studovalo na UP téměř 23 000 studentů. V současnosti UP sestává z osmi fakult a umožňuje studium přes 900 kombinací studijních programů. V rámci přírodovědecké fakulty a lékařské fakulty zároveň provozuje tři mezinárodní vědecká centra. Od května 2021 je jejím rektorem Martin Procházka.
Ve své činnosti plní také tzv. „třetí roli“ ve společnosti a vzdělává nejširší veřejnost. Založila interaktivní muzeum vědy Pevnost poznání a pořádá vzdělávací a společensko-kulturní akce v Olomouci a okolním regionu. Důraz klade na mezinárodní rozvoj a internacionalizaci. Pravidelně se umisťuje mezi třemi nejlepšími českými VŠ ve světovém kontextu. V roce 2019 jí byla udělena Evropská cena za internacionalizaci od evropské asociace pro mezinárodní vzdělávání EIAE.
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Olomouc_8122.jpg/220px-Olomouc_8122.jpg)
Vznikla 22. prosince 1573 udělením příslušných práv dosavadní olomoucké koleji Tovaryšstva Ježíšova. Vysokoškolská výuka začala o tři roky později. V době stavovského povstání univerzita na čas zanikla, ale byla obnovena v roce 1621. V roce 1778 byla moravská univerzita na čas přestěhována do Brna, ale v roce 1782 vydal císař Josef II. dekret, kterým se univerzita přenesla zpátky do Olomouce, zároveň však byla degradována na akademické lyceum (podle dekretu měly být univerzity pouze ve Vídni, v Praze a ve Lvově). V roce 1827 bylo učení znovu povýšeno na univerzitu pojmenovanou C. k. Františkova univerzita v Olomouci. V roce 1860 císař František Josef I. dekretem univerzitu zrušil, v Olomouci zůstala kromě univerzitní knihovny pouze samostatná teologická fakulta, která se stala pojítkem mezi starou univerzitou a univerzitou dnešní, obnovenou až v roce 1946 pod názvem Univerzita Palackého.[3] Vzhledem k takto přerušenému olomouckému univerzitnímu vývoji došlo v roce 1919 při založení univerzity v Brně k vydání zákona č. 50/1919 Sb.z.n., kterým byla Masarykova univerzita označena za druhou českou univerzitu.[4]
Insignie
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/Palacky_University_insignia.jpg/220px-Palacky_University_insignia.jpg)
Revoluční hnutí roku 1848 nalezlo na olomoucké univerzitě živnou půdu. V březnu byla vytvořena ozbrojená Akademická legie o celkem 382 mužích (první rota se skládala ze studentů práva pod velením studenta Appela, druhá ze studentů filosofie a medicíny pod vedením studenta Arnošta Förchtgotta). Část legionářů pak podpořila akce revolučního studentstva ve Vídni. Profesoři (např. Ignác Jan Hanuš, Jan Helcelet, Andreas Ludwig Jeitteles) a studenti se účastnili činnosti politických spolků, podnítili vznik německých i českých novin.[5] Pro své aktivity v roce 1848 univerzita upadla v nemilost a poté, co habsburský režim nabyl zpět sebevědomí, byla od roku 1851 postupně likvidována.
Univerzita jako celek byla oficiálně zrušena dekretem v roce 1860 (dekret přečkaly fakulta teologie a, do roku 1875, lékařsko-chirurgické studium). Univerzitní regálie následně získala Univerzita Innsbruck. Konkrétně se jedná o:[6]
- akademický řetěz olomouckého rektora zhotovený někdy mezi roky 1566–1573, který nyní slouží jako řetěz rektora innsbrucké univerzity medicíny,
- akademické žezlo olomouckého rektora zhotovené patrně v roce 1572, které nyní slouží jako žezlo děkana innsbrucké fakulty teologie,
- akademické žezlo děkana olomoucké filosofické fakulty zhotovené patrně v roce 1588, které nyní slouží jako žezlo rektora innsbrucké univerzity medicíny, a
- akademické žezlo děkana olomoucké právnické fakulty zhotovené v roce 1833, které nyní slouží jako žezlo děkana innsbrucké fakulty práv.
Snahy o navrácení olomouckých regálií, které započaly již po vzniku Československa v roce 1918, byly doposud marné. Jediným výsledkem bylo obdržení kopie rektorského žezla, kterou Univerzita Innsbruck darovala Univerzitě Palackého v roce 1998. Při obnovení univerzity v roce 1947 tak musely být zhotoveny nové regálie. Autorem novodobého znaku UP je akademický malíř, pedagog UP a olomoucký patriot Aljo Beran.
Vývoj názvu olomoucké univerzity
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/B%C3%BDval%C3%BD_jezuitsk%C3%BD_konvikt%2C_Olomouc_%2806%29.jpg/220px-B%C3%BDval%C3%BD_jezuitsk%C3%BD_konvikt%2C_Olomouc_%2806%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/B%C3%BDval%C3%BD_jezuitsk%C3%BD_konvikt%2C_Olomouc_%2810%29.jpg/220px-B%C3%BDval%C3%BD_jezuitsk%C3%BD_konvikt%2C_Olomouc_%2810%29.jpg)
zřejmě nebyl ještě plně ustálen. Podle historických dokladů a zejména pečetí univerzity lze stanovit zhruba tento vývoj:[7]
- jezuitská akademie a univerzita (1573–1762):
- Olomoucká akademie biskupská koleje Tovaryšstva Ježíšova (Alma Olomucensis academia collegii episcopalis Societatis Jesu) - v počátcích bylo olomoucké vysoké učení označováno jako akademie.
- Císařsko-královská a biskupská univerzita Tovaryšstva Ježíšova v Olomouci (Alma caesarea regia ac episcopalis universitas Societatis Jesu Olomucensis) – označení univerzita se objevuje poprvé v roce 1635 v souvislosti s vydělením fakult filosofické a teologické, k němuž došlo roku 1630.
- státní a biskupská univerzita (1762–1782):
- 1762–1777: Císařsko-královská a biskupská univerzita v Olomouci – roku 1762 bylo zakázáno používat přívlastku „Tovaryšstva Ježíšova“, ale byl používán i starý název, a to až do zrušení jezuitského řádu roku 1773.
- 1777–1778: Císařsko-královská a arcibiskupská univerzita v Olomouci
- 1778–1782: Císařsko-královská a arcibiskupská univerzita v Brně
- olomoucké lyceum (1782–1827):
- Císařsko-královské lyceum v Olomouci
- Františkova univerzita (1827–1860):
- Císařsko-královská Františkova univerzita v Olomouci (Caesareo-regia universitas Franciscea Olomucensis, K. K. Franzens-Universität in Olmütz)
- samostatná teologická fakulta (1860–1946):
- 1860–1919: Císařsko-královská teologická fakulta v Olomouci – jakožto samostatná vysoká škola s právem promočním
- 1919–1946: Cyrilometodějská bohoslovecká fakulta v Olomouci – jakožto samostatná vysoká škola s právem promočním
- Univerzita Palackého (od roku 1946): podle zákona o obnovení univerzity šlo o „Univerzitu Palackého“,[3] později se však začíná objevovat dodatek „v Olomouci“,[8][9][10] který je součástí názvu i dnes.[11][12]
-
Nádvoří paláce kapitulního probošta, dnes sídlo rektorátu a Filozofické fakulty UP
-
Tereziánská zbrojnice. Průčelní fasáda je z let 1771–1778. Na štítu je znak Svaté říše římské národa německého.
-
Nádvoří Zbrojnice
-
Olomoucká univerzitní teze z roku 1713
Fakulty
[editovat | editovat zdroj]Cyrilometodějská teologická fakulta
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Olomouc_-_CMTF_UPOL.jpg/220px-Olomouc_-_CMTF_UPOL.jpg)
Cyrilometodějská teologická fakulta je nejstarší fakultou univerzity – bohoslovecká studia probíhala již při povýšení Jezuitské koleje na univerzitu v roce 1573. Když byla mezi lety 1782–1827 univerzita degradována na lyceum, zachovala si tato fakulta vysokoškolský status, který jí zůstal i po uzavření ostatních fakult a zrušení univerzity v roce 1860 (většina profesorů fakulty se distancovala od revoluce roku 1848). V roce 1919 změnila jméno na Cyrilometodějskou bohosloveckou fakultu. V letech 1939–1945 byla uzavřena nacisty, v roce 1946 se stala součástí obnovené univerzity. V roce 1950 byla zrušena komunisty, nakrátko byla obnovena v letech 1968–1974. Činnost obnovila v roce 1990. Kromě přípravy bohoslovců zde studují i laičtí posluchači. Ve spolupráci s Vyšší odbornou školou sociální Caritas v Olomouci nabízí také bakalářské obory charitativní a sociální práce a sociální a humanitární práce a samostatně navazující magisterské studium.
Filozofická fakulta
[editovat | editovat zdroj]Filozofická fakulta je druhou nejstarší fakultou univerzity. Vyučování na ní zahájil Angličan George Warr 3. listopadu 1576 přednáškou z logiky. Po revoluci v roce 1848 byla tato fakulta potlačena jako první v roce 1851. Obnovena byla až v roce 1946,v letech 1953–1958 však byla opět uzavřena. Dnes fakulta nabízí více než 600 kombinací širokého spektra humanitních, sociálních, lingvistických a uměnovědných oborů.
Právnická fakulta
[editovat | editovat zdroj]Právnická fakulta je třetí nejstarší fakultou univerzity. V roce 1679 byla dekretem císaře Leopolda I. ustavena na univerzitě právnická profesura, a to k značné nelibosti univerzitu vedoucích jezuitů. V 60. letech 18. století se stala centrem osvícenství na Moravě. Profesura byla povýšena na direktorium v roce 1778 a fakultou se stala v roce 1784. Její studenti a profesoři byli nejaktivnějšími příznivci revoluce roku 1848. V roce 1855 následovalo uzavření univerzity. Zákon o obnovení univerzity v Olomouci obnovil v roce 1946 i právnickou fakultu, k jejímu faktickému znovuotevření ale došlo až po pádu komunistického režimu v roce 1991. Fakulta je také jedinou v ČR poskytující klinické vzdělávání studentům ve formě bezplatné právní pomoci veřejnosti.
Lékařská fakulta
[editovat | editovat zdroj]Vyučování lékařství bylo zahájeno na Filosofické fakultě v roce 1753. S přestěhováním do Brna v roce 1778 vznikla při Filosofické fakultě samostatná Katedra ranhojičství a babictví, která se pak v roce 1782 stala Direktoriem ranhojičství a babictví, na kterém probíhal dvouletý lékařský kurz. Studium lékařství pokračovalo i po uzavření univerzity v roce 1860, zrušeno bylo až v roce 1873. V roce 1946 došlo k obnovení fakulty. Mezi lety 1954–1958 byla lékařská fakulta jedinou fakultou univerzity. V roce 2008 se z ní vyčlenila nová Fakulta zdravotnických věd UP.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/PdF_UP_Olomouc.jpg/220px-PdF_UP_Olomouc.jpg)
Pedagogická fakulta
[editovat | editovat zdroj]Zatímco čtyři starobylé fakulty byly ustaveny zákonem o obnovení univerzity v Olomouci, pedagogická fakulta byla založena roku 1946 zvláštním zákonem č. 100/1946 Sb. Po reformě učitelského studia roku 1953 byla přeměněna na Vysokou školu pedagogickou, přeměněnou roku 1959 na Pedagogický institut. Ten byl v letech 1963–1964 včleněn zpět do Univerzity Palackého a vznikla tak opět pedagogická fakulta. V roce 1991 se z ní vyčlenila nová Fakulta tělesné kultury UP. Současná budova od roku 1968 do dubna 1990 sloužila jako velitelství okupační sovětské armády.[13]
Přírodovědecká fakulta
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/P%C5%99%C3%ADrodov%C4%9Bdeck%C3%A1_fakulta_-_schodi%C5%A1t%C4%9B_ve_4._pat%C5%99e%2C_Univerzita_Palack%C3%A9ho%2C_Olomouc.jpg/220px-P%C5%99%C3%ADrodov%C4%9Bdeck%C3%A1_fakulta_-_schodi%C5%A1t%C4%9B_ve_4._pat%C5%99e%2C_Univerzita_Palack%C3%A9ho%2C_Olomouc.jpg)
V roce 1953 byla v Olomouci založena Vysoká škola pedagogická s Fakultou společenských věd a Fakultou přírodních věd. Ta druhá byla v roce 1958 začleněna do svazku univerzity.
Fakulta tělesné kultury
[editovat | editovat zdroj]Fakulta tělesné kultury byla založena rozhodnutím Akademického senátu UP dne 27. srpna 1990. Vznikla na základě iniciativy pracovníků Katedry tělesné výchovy Pedagogické fakulty UP. Činnost zahájila v roce 1991.
Fakulta zdravotnických věd
[editovat | editovat zdroj]Fakulta zdravotnických věd byla založena jako osmá fakulta univerzity na základě rozhodnutí akademického senátu UP 27. února 2008 osamostatněním zdravotnických nelékařských oborů od lékařské fakulty.
Univerzitní zařízení
[editovat | editovat zdroj]Mezi univerzitní zařízení univerzity, běžně zvaná také „centrální jednotky“ patří:
Pracoviště UP
[editovat | editovat zdroj]- Rektorát (RUP)
- Centrum výpočetní techniky (CVT)
- Knihovna (KUP)
- Projektový servis (PS)
- Vědeckotechnický park (VTP)
- Vydavatelství (VUP)
- Centrum podpory studentů se specifickými potřebami (CPS)
- Akademik sport centrum (ASC)
- Správa kolejí a menz (SKM)
- Umělecké centrum Univerzity Palackého v Olomouci
Sportovní hala
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Olomouc-Lazce%2C_U_sportovn%C3%AD_haly_2%2C_sportovn%C3%AD_hala_%2801%29.jpg/220px-Olomouc-Lazce%2C_U_sportovn%C3%AD_haly_2%2C_sportovn%C3%AD_hala_%2801%29.jpg)
V univerzitní hale na adrese U sportovní haly 2, Olomouc-Lazce, sídlí tři sportovní celky SK UP Olomouc, SK UP-BCM Olomouc a v prostoru loděnice Akademik sport centrum UP. Jedná se o víceúčelovou halu s komplexem venkovních hřišť a loděnicí sloužící především pro odbornou výuku studentů Fakulty tělesné kultury UP, zájmovou tělesnou výuku studentů všech fakult UP, pro tréninky a mistrovská utkání oddílů Sportovního klubu UP a pro sportovní či kulturní akce.
Hala svým vybavením splňuje veškeré parametry pro vrcholový sport na mezinárodní úrovni. Hrací plocha splňuje podle certifikátu DIN (mezinárodních federací volejbalu, basketbalu a házené) požadavky pro konání olympijských her na olympijské úrovni. Uvnitř jsou k dispozici dvě samostatné hrací plochy umožňující organizaci soustředění, turnajů, organizaci mezinárodních utkání a pořádání sportovních akcí na evropské i světové úrovni. Mezi prostory haly patří:
- víceúčelové centrum
- basketbalové hřiště
- volejbalové hřiště
- baseballové hřiště
- softbalové hřiště
- fotbalové hřiště
- vodní sporty
Studentské spolky
[editovat | editovat zdroj]Prvním spolkem olomouckých studentů byla patrně Mariánská sodalita (bratrstvo po vzoru spolku ustaveného v roce 1563 na Collegiu Romanu) nazvaná Regina Angelorum, činná v letech 1625–1778.[14]
Na univerzitě působí či působily různé studentské spolky, jako například ESN UP Olomouc (sekce Erasmus Student Network), AIESEC Olomouc, Asociace studentů speciální pedagogiky, Ollove, Politologický klub, Cech studentů historie,[15] Česká asociace studentů psychologie,[16] UP Crowd,[17] Divadlo Konvikt, Liga posluchačů Právnické fakulty UP a další.
Významné osobnosti
[editovat | editovat zdroj]Toto je neúplný seznam významných osobností spjatých s olomouckou univerzitou:
Přednášející
[editovat | editovat zdroj]- Jakub Kresa – FF (matematik, lingvista)
- Jan Tesánek – FF (přírodovědec)
- Karel Ferdinand Irmler – PF
- Johann Heinrich Bösenselle – PF
- Josef Vratislav Monse – PF (zakladatel moderní moravské historiografie)
- Franz Samuel Karpe – FF (slovinský filosof)
- Ignaz Feigerle
- Franz Fischer – PF (komercionalista)
- Adalbert Theodor Michel – PF
- Theodor von Pachmann – PF
- František Jan Mošner – LF (porodník)
- Leopold Schulz von Straßnitzki – PF (kameralista)
- Bedřich Franz – FF (daguerrotypista)
- Jan Koppel – PF (revolucionář)
- Ignác Jan Hanuš – FF (revolucionář)
- Jan Helcelet – LF, PF (revolucionář)
- Andreas Ludwig Jeitteles – LF (revolucionář)
- Pavel Trost – FF (lingvista)
- Ivan Poldauf – FF (lingvista)
- Antonín Procházka – PF (ústavní soudce)
- Jaromír Bělič – FF (dialektolog, lingvista)
- Josef Vašica – TF (zakladatel stolice staroslověnštiny)
- Aljo Beran (malíř a pedagog)
- Ladislav Rusek – PF (pedagog, skaut, výtvarník, publicista a básník)
- Vladislav David – PF
- Josef Jařab – FF (amerikanista a politik)
Posluchači
[editovat | editovat zdroj]- Svatý Jan Sarkander (mučedník)
- Svatý Jan Ogilvie (mučedník)
- Albrecht z Valdštejna (vojevůdce)
- Václav Pantaleon Kirwitzer (astronom)
- Karel Slavíček – FF (matematik)
- Jan Marcus Marci (lékař)
- Bohuslav Balbín (literát)
- Franz Retz (jezuitský generál)
- Josef Petrasch (učenec)
- Pavel Vranický (skladatel)
- Johann Karl Nestler – FF, TF, PF (polní hospodář)
- Johann Gregor Mendel – FF (otec genetiky)
- Rudolf Eitelberger von Edelberg – PF (historik umění)
- Peter Ritter von Rittinger – PF, FF
- Edmund Schebek – PF (historik)
- Eduard Schön – FF (skladatel)
- Arnošt Förchtgott – FF, PF (skladatel)
- Beda Dudík (historiograf)
- Alois Musil – TF (orientalista)
- Leopold Prečan – TF (arcibiskup)
- Svatý Gorazd II. – TF (mučedník)
- Jiří Opelík (kritik)
- Karel Werner (indolog) (orientalista)
- František Tomášek – TF (arcibiskup)
- Otakar Veřovský – FF (politik)
- Lumír Ondřej Hanuš – PřF (chemik)
- Miloslav Stibor – FF (fotograf)
- Helena Havlíčková – PdF (antikomunistka)
- Jindřich Štreit – PdF (fotograf)
- Rostislav Švácha – FF (historik)
- Jozef Kubinyi – LF (politik)
- Jan Balabán – FF (spisovatel, překladatel)
- Ivan Langer – LF a PF (politik)
- Emil Viklický – PřF (jazzman)
- Jan Korytář – PřF (ekolog)
- Bogdan Trojak – FF (básník)
- Kateřina Dubská – FF (politička)
- Benedikt Tomáš Mohelník – TF (teolog)
- Jiří Siostrzonek – FF (sociolog)
- Věra Beranová – (kunsthistorička)
- Bohdan Pomahač – LF (chirurg)
- Václav Čada – (historik, politik)
- Ivana Recmanová – FF (publicistka, aktivistka, umělkyně)
- Filip Titlbach – FF (novinář)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2c/Perez_Hurtado.png)
Rektoři
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Inauguration-Lubomir-Dvorak.jpg/220px-Inauguration-Lubomir-Dvorak.jpg)
Prvním rektorem univerzity se v roce 1573 stal Hurtado Pérez. Až do roku 1765 připadala pozice Rectora Magnifica automaticky rektorovi jezuitské koleje. Prvním světským rektorem se v roce 1766 stal Johann Heinrich Bösenselle. K nejvýznamnějším rektorům univerzity patří osvícenec a zakladatel moderní moravské historiografie Josef Vratislav Monse, slovinský filosof Franz Samuel Karpe, první rektor obnovené univerzity po druhé světové válce filosof J. L. Fischer a první porevoluční rektor, amerikanista Josef Jařab. První ženou na postu rektora české vysoké školy se stala na Univerzitě Palackého v roce 1950 Jiřina Popelová. V současné době je rektorem Martin Procházka, který tuto funkci zastává od 1. května 2021.
Internacionalizace, mezinárodní hodnocení
[editovat | editovat zdroj]Univerzita Palackého v Olomouci v posledních letech posiluje svou internacionalizaci. Projevuje se to například v počtu zahraničních studentů. Zatímco v roce 2009 studovalo na UP 2250 zahraničních studentů (dlouhodobých i těch v rámci výměnných pobytů) ze 69 zemí, v roce 2019 to bylo 4497 zahraničních studentů ze 108 zemí.[18] Podíl zahraničních studentů (bez výměnných studentů) v roce 2019 pak tvořil 10 % ze všech studentů UP, jednalo se o celkem 2109 zahraničních studentů z 92 zemí světa. Co se akademických pracovníků týká, těch bylo na UP v roce 2009 celkem 96, v roce 2018 už celkem 209. Za své snahy v oblasti internacionalizace získala UP v roce 2019 na mezinárodní konferenci European Association for International Education v Helsinkách prestižní cenu 2019 EAIE Award for Excellence in Internationalisation.[19]
Univerzita Palackého v Olomouci se pravidelně umisťuje mezi třemi nejlepšími českými VŠ ve světovém kontextu. V posledním tzv. Šanghajském žebříčku se objevila na 601.–700. místě, v QS World University Rankings to bylo 631.–640. místo, v Times Higher Education World University Rankings pak 801.–1000. místo. UP se objevuje také ve specifických světových žebřících. V dílčím žebříčku QS World University Rankings: Europe, který vyšel poprvé v roce 2023 a srovnává evropské univerzity ze 42 členských zemí Rady Evropy, se umístila na 219. příčce.[20]
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Academic Ranking of World Universities (ARWU) | – | 601–700. místo | 601–700. místo | 501.–600. místo | 501.–600. místo | 701.–800. místo | 701.–800. místo | 601.–700. místo |
U. S. News Best Global Universities Rankings | 494. místo | 479. místo | 489. místo | 519. místo | 529. místo | 568. místo | 611. místo | – |
THE World University Rankings | 601.–800. místo | 601.–800. místo | 601.–800. místo | 601.–800. místo | 601.-800. místo | 801.–1000. místo | 1001.–1200. místo | 801.–1000. místo |
QS World University Rankings | 651.–700. místo | 701.–750. místo | 651.–700. místo | 601.–650. místo | 591.–600. místo | 601.–650. místo | 651.–700. místo | 631.–640. místo |
The Center of World University Rankings (CWUR) | 658. místo | 600. místo | 610. místo | 572. místo | 573. místo | 572. místo | 566. místo | 591. místo |
QS World University Rankings: Europe | – | – | – | – | – | – | – | 219. místo |
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Poznámky
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Zkratkové slovo Upol (nebo UPOL) se používá pouze v neformálním kontextu, oficiální zkratkou univerzity je iniciálová zkratka UP.
- ↑ Na území tehdejších zemí Koruny české byla druhou nejstarší univerzitou protestantská univerzita v Lehnici, která však existovala jen krátce ve 20. letech 16. století.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Přehled vysokých škol v ČR - 1. Veřejné vysoké školy [online]. Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy České republiky - MŠMT.cz. Dostupné online.
- ↑ Výroční zpráva o činnosti UP za rok 2022 [online]. Univerzita Palackého v Olomouci [cit. 2024-01-03]. S. 237. Dostupné online.
- ↑ a b Zákon č. 35/1946 Sb., o obnovení university v Olomouci. Dostupné online.
- ↑ Zákon č. 50/1919 Sb., kterým se zřizuje druhá česká universita. Dostupné online.
- ↑ Historie a současnost [online]. Olomouc: Univerzita Palackého v Olomouci. Dostupné online.
- ↑ if. Původní žezlo rektora olomoucké univerzity. Žurnál Univerzity Palackého. 12.. červen 1998, roč. 7, čís. 28, s. 6. Dostupné online.
- ↑ ŠANTAVÝ, František. Organizace/pečeti a insignie Olomoucké Univerzity v letech 1573/1973. Olomouc: Univerzita Palackého v Olomouci, 1980. S. 30–32.
- ↑ Příloha zákona č. 19/1966 Sb., o vysokých školách. Dostupné online.
- ↑ Příloha zákona č. 39/1980 Sb., o vysokých školách. Dostupné online.
- ↑ Příloha zákona č. 172/1990 Sb., o vysokých školách. Dostupné online.
- ↑ Příloha č. 1 zákona č. 111/1998 Sb., o vysokých školách. Dostupné online.
- ↑ Registr ekonomických subjektů – informace o subjektu [online]. Praha: Český statistický úřad [cit. 2015-03-07]. Dostupné online.[nedostupný zdroj]
- ↑ Rusové jim vjeli s tankem do ložnice. Dnes v sovětských kasárnách žijí i Romové. cnn.iprima.cz [online]. [cit. 2023-04-01]. Dostupné online.
- ↑ Richard Zimprich. Olmütz als deutsche Hochschulstadt in Mähren. Langer Vertrag, 1974.
- ↑ http://www.cish.bloger.cz
- ↑ http://www.caspos.cz
- ↑ http://upcrowd.upol.cz/
- ↑ Univerzita Palackého má rok od roku víc zahraničních studentů. www.zurnal.upol.cz [online]. [cit. 2020-05-14]. Dostupné online.
- ↑ UP získala cenu Evropské asociace pro mezinárodní vzdělávání. www.zurnal.upol.cz [online]. [cit. 2020-05-14]. Dostupné online.
- ↑ UP v mezinárodních žebříčcích. Věda a výzkum na UP [online]. [cit. 2024-01-03]. Dostupné online.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- FIALA, Jiří, et al. Univerzita v Olomouci (1573–2009). Olomouc: Univerzita Palackého v Olomouci, 2009. 181 s. ISBN 978-80-244-2227-5.
Související články
[editovat | editovat zdroj]- Seznam držitelů čestných doktorátů Univerzity Palackého v Olomouci
- Regionální centrum pokročilých technologií a materiálů
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Univerzita Palackého v Olomouci na Wikimedia Commons
- Univerzita Palackého v Olomouci
- Žurnál Univerzity Palackého – online zpravodajství
- Studentský časopis Helena v krabici Archivováno 3. 6. 2020 na Wayback Machine.