Subdurální hematom
Subdurální hematom | |
---|---|
![]() CT snímek subdurálního hematomu, který vznikl následkem traumatu | |
Klasifikace | |
MKN-10 | I61.0, S06.5 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Subdurální hematom je druh traumatického poranění mozku, spočívající v krevní kolekci mezi tvrdou plenou mozkovou (dura mater) a pavučnicí (arachnoidea). Subdurální hematom mívá spíše poloměsíčitý tvar (na rozdíl od epidurálního hematomu, které má tvar spíše čočkovitý). Rozlišujeme tři typy subdurálního hematomu:
- akutní - manifestace do 24–48 hodin po úrazu
- subakutní - manifestace do 3 týdnů po úrazu
- chronický - manifestace za týdny až měsíce[1]
Klinický obraz
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Ct-scan_of_the_brain_with_an_subdural_hematoma.jpg/220px-Ct-scan_of_the_brain_with_an_subdural_hematoma.jpg)
- jako u epidurálního hematomu, ale pozvolnější průběh
- pokud je přítomen lucidní interval, bývá delší
- hemiparéza (obvykle na opačné straně než hematom, ale může být i na straně stejné, pokud došlo k posunu mozkového kmene)
- anizokorie - méně často
Kolikvací krevního hematomu vzniká tzv. chronický subdurální hematom. Má vlastní pouzdro a uvnitř je serózní tekutina. Vzniká nejčastěji krvácením přemosťujících žil (vedou z povrchu mozku do sinus durae matris). Téměř vždy je doprovázen mozkovou kontuzí. Chronický hematom se zvětšuje díky osmotickému mechanismu (pouzdro je semipermeabilní membránou) a díky opakovanému drobnému subdurálnímu krvácení z proliferujících kapilár na membráně hematomu. Klinicky se projevuje až s velkým zpoždění, třeba za 3 měsíce nebo za 3 roky.[2] Predisponující faktory pro vznik chronického subdurálního krvácení: starší věk, ethylismus, arachnoidální cysty, koagulopatie, antikoagulační léčba, arteriální hypertenze, epilepsie, atp.[2]
Symptomy
[editovat | editovat zdroj]- bolest hlavy, zvracení, městnání na očním pozadí
- změny osobnosti a zhoršení intelektu
- kvantitativní poruchy vědomí s hemiparézou
Diagnóza
[editovat | editovat zdroj]Hematom je vidět při CT vyšetření jako semilunární hyperdenzní útvar u kostí lebky (kalva).
Léčba
[editovat | editovat zdroj]- konzervativní (spontánní resorpce hematomu)
- ev. neurochirurgické ošetření
Prognóza
[editovat | editovat zdroj]- dobrá, při včasné léčbě bez následků[2]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- V tomto článku je použit text článku Subdurální hematom ve WikiSkriptech českých a slovenských lékařských fakult zapojených v MEFANETu.
- ↑ AMBLER, Zdeněk. Základy neurologie. 6. vyd. Praha: Galén, 2006. ISBN 80-7262-433-4. S. 171–181.
- ↑ a b c NEVŠÍMALOVÁ, Soňa; RŮŽIČKA, Evžen; TICHÝ, Jiří. Neurologie. 1. vyd. Praha: Galén, 2005. ISBN 80-7262-160-2. S. 163–170.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu subdurální hematom na Wikimedia Commons
- Solen, MUDr. Václav Málek PhD. - Chronický subdurální hematom