Kryptomerie japonská
![]() | |
---|---|
![]() | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() téměř ohrožený[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | rostliny (Plantae) |
Podříše | cévnaté rostliny (Tracheobionta) |
Oddělení | nahosemenné (Pinophyta) |
Třída | jehličnany (Pinopsida) |
Řád | borovicotvaré (Pinales) |
Podřád | cypřišovité (Cupressaceae) |
Čeleď | cypřišovité (Cupressaceae) |
Rod | kryptomerie (Cryptomeria) |
Binomické jméno | |
Cryptomeria japonica (L.f.) D.Don, 1839 | |
Synonyma | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Cryptomeria_japonica_MHNT.BOT2004.0.64.jpg/220px-Cryptomeria_japonica_MHNT.BOT2004.0.64.jpg)
Kryptomerie japonská (Cryptomeria japonica) je jediný zástupce monotypického rodu kryptomerie (Cryptomeria). Jsou to stálezelené jehličnaté stromy. Název kryptomerie pochází z řeckého kryptos – tajný a meros – část, protože semena jsou zčásti skryta v paždí šupin.
Původ a rozšíření
[editovat | editovat zdroj]Kryptomerie původně pochází z Japonska (Honšú, Šikoku a z Kjúšú) a jihovýchodní Číny (provincie Fu-ťien a Če-ťiang). Je reliktem jurského období (z doby před 208-144 miliony let).
Pěstuje se v parcích a dendrologických zahradách celého mírného pásu. Do Evropy byla introdukována v roce 1842. V Česku byla poprvé vysazena na Sychrově v roce 1845.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Cryptomeria_japonica_cones.jpg/240px-Cryptomeria_japonica_cones.jpg)
Popis
[editovat | editovat zdroj]Koruna je kuželovitá a v mládí úzká. S přibývajícím věkem se rozšiřuje. Kořen je kůlovitý s hustými vedlejšími kořeny. Větve jsou odstávající, u země často mohutné, svěšené k zemi, se zdviženými špičkami. Někdy se na zemi vrství. Borku má hnědou, svisle brázditou, podobnou túji. Odlupuje se v proužcích. Jehlice jsou leskle či temně zelené, srpovitě zahnuté, dlouhé 0,5–1 cm a na větvičce vyrůstají ve šroubovici, v 5 podélných řadách. Přes zimu se často zbarvují (nádechy nafialovělé, načervenalé, nahnědlé), ale neopadávají. Na starších větvích se mohou objevovat výmladky.
Samčí šištice jsou žlutohnědé, oválné, nahloučené na konci asi 1 cm dlouhého výhonku. V době zralosti jsou jasně žluté a pyl vypouštějí časně z jara. Samičí šištice mají tvar zelené růžice. Strom je tedy jednodomý. Samčí šištice jsou nahloučené na konci postranních větévek, samičí na konci prýtů. Šišky jsou kulovité, 1–3 cm dlouhé, červenohnědé, dřevnatějící; uzrávají v prvním roce. Semenné šupiny jsou 3-6zubé. Podpůrné šupiny mají nazpět ohnutý osten. Objevují se zpravidla až u 40letých exemplářů.
Výška v dospělosti dosahuje 20–40 m, v Japonsku až 60 m (70 m). Věk dožití rostliny je přibližně 350 let, ale výjimečně i 945 let. Nejvyšší evropská kryptomerie dosahuje 39,5 m výšky a roste ve Francii. České nejvyšší exempláře dosahují výšky 29 m.
Množení
[editovat | editovat zdroj]Kryptomerie japonská se množí semeny, podobně jako jedle. Jistější je výsadba v předjaří. Mladým rostlinám musí být zajištěna zimní přikrývka. Semena rychle ztrácí klíčivost. Řízkuje se v sedmém měsíci. Roubování kultivarů na semenáčky nebo na zakořeněné řízky kultivaru 'Elegans' probíhá ve skleníku ve třetím měsíci.
Starší exempláře nesnášejí přesazování.
Nároky
[editovat | editovat zdroj]Půda musí být stále vlhká, protože špatně snáší delší přísušek. Půda by měla být hluboká, hlinitopísčitá a kyselá. Pro rostlinu je lepší polostín a zimní oslunění není žádoucí. Cryptomeria je mrazuvzdorná do (27)-30 °C. Špatně však snáší pozdní mrazíky a zřejmě i znečištěné ovzduší.
Ideální místo pro pěstování je v pásmu od 600 do 1200(-2050) m n. m. s ročními srážkami 1000–3000 mm a průměrnou roční teplotou 8-16 °C.
Užití
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Cryptomeria-Saint-Gilles.jpg/220px-Cryptomeria-Saint-Gilles.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Cryptomeria_japonica_MHNT.BOT.2010.13.2.jpg/220px-Cryptomeria_japonica_MHNT.BOT.2010.13.2.jpg)
Jedná se o okrasnou dřevinu často vysazovanou pro svůj charakteristický tvar do velkých zahrad a parků; ve své domovině je oblíbená také v tamních chrámových parcích a zahradách. Druh je poměrně dosti variabilní. V kultuře se objevují i některé kultivary. Dřevo je lehké, měkké, ale pružné a pevné, středně trvanlivé, má růžověhnědý odstín. Je to důležitá lesní dřevina Japonska.
Kultivary
[editovat | editovat zdroj]Je známo asi 60 variet. Japonští zahradníci znají více než 200. Většina z nich není v Evropě zavedena. Nízké a zakrslé kultivary jsou vhodné do skalek, popř. teras, přenosných nádob.
Příklady:
- 'Bandai-Sugi'
- 'Cristata'
- 'Elegans'
- 'Elegans Compacta' – výška v rozmezí 1,5 – 2 m, šířka 2 – 2,5 m
- 'Globosa'
- 'Knaptonensis'
- 'Little Diamond'
- 'Pygmaea'
- 'Rasen Sugi'
- 'Sekan' – výška do 1 m, kulovitý tvar
- 'Spiralis'
- 'Tensan'
- 'Tansu'
- 'Vilmoriniana'
- 'Yellow Twig'
- 'Yokohama'
- 'Yoshino' – pyramidový tvar
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Cryptomeria na anglické Wikipedii.
- ↑ The IUCN Red List of Threatened Species 2022.2. 9. prosince 2022. Dostupné online. [cit. 2023-01-02].
- ↑ ONDŘEJ, Zicha; MICHAEL, Frankis. Cryptomeria japonica (kryptomerie japonská) [online]. BioLib.cz, 2003-05-06 09:02:45 SEČ, rev. 2009-07-08 19:25:54 SEČ [cit. 2009-11-26]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu kryptomerie japonská na Wikimedia Commons
Galerie kryptomerie japonská na Wikimedia Commons
Taxon Cryptomeria japonica ve Wikidruzích