François Jacob
François Jacob | |
---|---|
![]() | |
Narození | 17. června 1920 Nancy |
Úmrtí | 20. dubna 2013 (ve věku 92 let) 14. pařížský obvod |
Alma mater | Lékařská fakulta v Paříži (do 1947) Carnotovo lyceum |
Pracoviště | Francouzská kolej (1964–1991) |
Obor | mikrobiologie |
Ocenění | Mendel Medal (1962) Cena Charlese Léopolda Mayera (1962) Nobelova cena za fyziologii nebo lékařství (1965) zahraniční člen Královské společnosti (1973) Arnold-Reymond prize (1974) … více na Wikidatech |
Děti | Odile Jacob |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
François Jacob [fransoa žakob] (17. června 1920 Nancy – 19. dubna 2013 Paříž) byl francouzský lékař, fyziolog a genetik, který společně s J. Monodem vytvořil model operonu. Tento model, nazývaný také Jacob-Monodův model, popisuje výstavbu prokaryotických genů a vysvětluje, jak je jejich aktivita regulována. Za to obdržel Jacob roku 1965 společně s Monodem a André Lwoffem Nobelovu cenu za lékařství.
Život
[editovat | editovat zdroj]Vystudoval Lycée Carnot v Paříži a začal studovat medicínu na Sorbonně. Roku 1940 však studium přerušil a odjel do Londýna, kde se připojil k hnutí Svobodné Francie. Jako zdravotnický důstojník se účastnil bojů v severní Africe, kde byl zraněn. Byl pak zařazen ke druhé obrněné brigádě a v srpnu 1944 byl za invaze v Normandii opět těžce zraněn. Byl vyznamenán Řádem osvobození, nejvyšším válečným vyznamenáním za této války. Po sedmi měsících v nemocnici se vrátil do Paříže a roku 1947 dokončil studium medicíny, kvůli svým zraněním však nemohl pracovat jako chirurg, jak původně zamýšlel. Oženil se s klavíristkou Lisou Bloch a měl s ní čtyři děti. Začal studovat biologii, roku 1950 nastoupil do Pasteurova institutu v Paříži, kde pracoval u dr. André Lwoffa, a roku 1954 obhájil doktorát na téma "Lysogonické baktérie a koncept proviru". Roku 1956 se stal vedoucím laboratoře a roku 1960 samostatného oddělení buněčné genetiky na Pasteurově institutu. Roku 1964 byl jmenován profesorem na Collège de France.[1]
Dílo
[editovat | editovat zdroj]Zabýval se zejména genetickými mechanismy v bakteriích a bakteriofázích a biochemickými účinky mutací. Studoval nejprve lysogenické bakterie a prokázal jejich schopnost inhibovat aktivitu genů profága. Od roku 1954 spolupracoval s Elie Wollmanem a snažili se zjistit povahu vztahů mezi profágem a genetickým materiálem bakterie. Práce vedla k definici bakteriální konjugace a umožnila zkoumání genetického materiálu bakterie. Vznikla tak řada nových konceptů například orientovaného genetického přenosu ze samečka na samičku, cirkularity bakteriálního chromosomu a koncept episomu. Výsledky shrnuli v knize "Sexualita a genetika bakterií".
Od roku 1958 společně s J. Monodem studoval přenosy genetické informace a regulační cesty, které přizpůsobují aktivitu a synétu makromolekul v bakteriích. Roku 1963 společně se S. Brennerem předložil hypotézu replikonu, aby vysvětlil některé stránky buněčného dělení bakterií, a věnoval se tomuto dělení u bakterií, později i u buněk savců. Z těchto výzkumů vzešla řada nových konceptů, například messenger RNA (mRNA), regulátorových genů, operonů a alosterických proteinů. Roku 1970 publikoval knihu "Logika živého: dějiny dědičnosti", kde popsal dějiny biologického myšlení od 16. století až po molekulární genetiku.[1]
Ocenění
[editovat | editovat zdroj]Byl nositelem mnoha vědeckých cen a čestných doktorátů a byl členem řady vědeckých akademií. Byl vyznamenán velkým křížem Čestné legie a roku 1996 zvolen členem Francouzské akademie.[1]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c Nobelprize.org
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- F. Jacob, Hra s možnostmi: esej o různosti života. Praha: Karolinum 1999
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu François Jacob na Wikimedia Commons
Osoba François Jacob ve Wikicitátech
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je François Jacob
- (anglicky) Životopis na stránkách Nobelprize.org
- (francouzsky) Na stránkách Francouzské akademie
38. křeslo Francouzské akademie | ||
---|---|---|
Předchůdce: Jean-Louis Curtis |
1996–2013 François Jacob |
Nástupce: Marc Lambron |
- Francouzští genetikové
- Francouzští lékaři
- Francouzští fyziologové
- Francouzští ateisté
- Židovští ateisté
- Francouzští Židé
- Osobnosti francouzského odboje během druhé světové války
- Absolventi vysokých škol ve Francii
- Nositelé Nobelovy ceny za fyziologii nebo lékařství
- Francouzští nositelé Nobelovy ceny
- Židovští nositelé Nobelovy ceny
- Velkodůstojníci Řádu za zásluhy
- Nositelé velkokříže Řádu čestné legie
- Nositelé Válečného kříže 1939–1945
- Členové Francouzské akademie
- Členové Francouzské akademie věd
- Členové Národní akademie věd USA
- Zahraniční členové Královské společnosti
- Narození v roce 1920
- Narození 17. června
- Narození v Nancy
- Úmrtí v roce 2013
- Úmrtí 19. dubna
- Úmrtí v Paříži
- Držitelé čestných doktorátů Boloňské univerzity
- Držitelé čestných doktorátů Univerzity La Sapienza