1965
Aparença
Tipus | any civil i any comú que comença en divendres ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1965 (mcmlxv) |
Islàmic | 1385 – 1386 |
Xinès | 4661 – 4662 |
Hebreu | 5725 – 5726 |
Calendaris hindús | 2020 – 2021 (Vikram Samvat) 1887 – 1888 (Shaka Samvat) 5066 – 5067 (Kali Yuga) |
Persa | 1343 – 1344 |
Armeni | 1414 |
Rúnic | 2215 |
Ab urbe condita | 2718 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Eleccions Esports Obres Pel·lícules Discs | |
Segles | |
segle xix - segle xx - segle xxi | |
Dècades | |
1930 1940 1950 - 1960 - 1970 1980 1990 | |
Anys | |
1962 1963 1964 - 1965 - 1966 1967 1968 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Any_1965.jpg/220px-Any_1965.jpg)
Esdeveniments
[modifica]- Països Catalans
- 12 de març, Catalunya: arran de les declaracions que feu a Le Monde el 14 de novembre de 1963, en què defensava la identitat nacional catalana, les autoritats franquistes expulsen l'abat Escarré d'Espanya, el qual s'exilia a Milà.
- 3 de juliol, Barcelona: Els Beatles actuen a Barcelona.[1]
- 26 de setembre, Barcelona: se celebra el concurs de castells II Gran Trofeu Jorba-Preciados a l'avinguda del Portal de l'Àngel.
- 3 de desembre, Girona: Són aprovades en Consell de Ministres les obres de canalització del riu Onyar, al seu pas per Girona.[2]
- 20 de desembre, Barcelona: Juan Marsé guanya el Premi Biblioteca Breve amb l’obra Últimas tardes con Teresa.[3]
- 30 de desembre, Filipines: Ferdinand Marcos n'esdevé el president.
- Es comença a emetre la sèrie de televisió Quentin Durgens, M.P.
- Es funda l'ISOCARP, associació internacional que agrupa persones que treballen en la planificació urbana.
- Resta del món
- 9 de desembre, Estats Units: es publica el número 48 de Fantastic Four que inclou les primeres aparicions de Galactus i Silver Surfer.[4]
- Estats Units: l'artista estatunidenc Joseph Kosuth crea l'obra Una i tres cadires.[5]
- 11 d'agost, inici dels "Watts Riots" ,sèrie de violents enfrontaments entre la policia de Los Angeles (EUA) i els residents de Watts i altres barris predominantment afroamericans del sud-centre de Los Angeles que van començar l'11 d'agost de 1965 i van durar sis dies.[6]
Premis Nobel
[modifica]Camp | Guardonats |
---|---|
Física | |
Química | |
Medicina o Fisiologia | |
Literatura | |
Pau |
Naixements
[modifica]- Països Catalans
- 3 de gener, Barcelona: Daniel Fernandez, polític català.
- 23 de març, Sant Just Desvern: Teresa Rioné Llano, exatleta catalana, plusmarquista de les proves de 100 i 200 metres llisos.[7]
- 25 de març, Barcelona, Jordi Basté i Duran, periodista.[8]
- 2 d'abril, Torrent: Amparo Folgado Tonda, diplomada en Treball Social i política, ha estat alcaldessa de Torrent (Horta Oest).[9]
- 19 d'abril, Barcelona: Mayte Martín, cantaora catalana de flamenc, cantant de boleros i compositora.[10]
- 20 d'abril, Torroella de Montgrí: Montserrat Bassa i Coll, professora, política i diputada.[11]
- 2 de maig, Valls: Pepa Plana, actriu i pallassa catalana.[12]
- 4 de juny, Figueres, Alt Empordà: Toni Soler, periodista, productor de televisió i escriptor català.
- 6 de juny, Manlleuː Magda Polo Pujadas, filòsofa, editora, poeta i professora universitària catalana.[13]
- 9 de juny, Barcelonaː Sílvia Comes, cantant relacionada amb el món de la cançó d'autor i la poesia.[14]
- 16 de juny, Girona: Cristina Cervià Sancho, actriu i directora teatral catalana (m. 2019).[15]
- 17 de juny, Xàbia: Consuelo Femenía Guardiola, diplomàtica valenciana, des de 2018 l'ambaixadora d'Espanya a Malta.[16]
- 3 d'agost, València: Alfred Mondria i Virgili, crític literari i filòleg valencià.
- 4 d'agost,
- Barcelona: Núria Garcia Quera, escriptora catalana.[17]
- Barcelonaː Neus Asensi, actriu catalana de cinema i televisió.[18]
- 11 d'agost, Saint Matthews, Carolina del Sud, Estats Units: Viola Davis és una actriu estatunidenca de cinema, televisió i teatre.[19]
- 13 d'agost, Sabadell: Miquel Calçada i Olivella “Mikimoto”, periodista català.
- 13 d'agost, Els Hostalets de Balenyà: Carles Capdevila i Plandiura periodista català, fundador del diari Ara (m. 2017).
- 1 de novembre, Girona, Gemma Nierga, periodista.[20]
- 5 de novembre, Sallent, Bages: Laura Massana i Mas, treballadora social i política catalana.[21]
- 27 de novembre, Còrdova: Maria Rosa Nogué i Almirall, escriptora catalana.[22]
- 13 de desembre, Alacant: Genoveva Reig Ribelles, empresària i política valenciana.[23]
- 28 de desembre,
- Barcelona: Marta Cantón i Gutiérrez, gimnasta rítmica, primera esportista espanyola a obtenir un diploma olímpic.[24]
- Barcelona: Dàmaris Gelabert, pedagoga, musicoterapeuta, autora i cantant de cançons infantils.[25]
- Illa d'Eivissa: Carles Ribas, periodista
- Resta del món
- 4 de gener, Epsom, Anglaterra: Julia Ormond, actriu.
- 17 de febrer, Mickleover, Anglaterraː Alison Hargreaves, alpinista britànica, coronà l'Everest sense oxigen suplementari (m. 1995).[26]
- 16 de març, Madrid, Espanya: Belén Rueda, actriu i presentadora de televisió espanyola.[27]
- 25 de març, Nelsonville, Ohio, EUA: Sarah Jessica Parker, actriu coneguda per la seva interpretació a la sèrie Sex and the City.[28]
- 6 d'abril, Boston, Massachusetts, EUA: Black Francis, també conegut com a Frank Black, músic estatunidenc.
- 7 d'abril, Madrid: Ángeles González-Sinde, guionista i directora de cinema espanyola; ha estat Presidenta de l'Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques d'Espanya i Ministra de Cultura.[29]
- 19 d'abril, Moscou: Lilia Zilberstein, pianista russa.[30]
- 10 de maig, St. Catharines, Ontario: Linda Evangelista, model canadenca.[31]
- 22 de maig, Ipswich, Regne Unitː Theresa Zabell, regatista de vela esportiva espanyola, mundialista i medallista olímpica.[32]
- 29 de maig,- Madrid, Espanya: Emilio Sánchez Vicario, tennista espanyol.[33]
- 31 de maig, Nova York (Estats Units)ː Brooke Shields, actriu estatunidenca.[34]
- 1 de juny, Kóndopoga, República de Carèlia, antiga Unió Sovièticaː Larissa Lazútina, esquiadora de fons olímpica russa.[35]
- 8 de juny, Crema, Italiaː Giovanni Cesare Pagazzi, religiós i arquebisbe.
- 12 de juny, Sindelfingen, Alemanya: Heide Hatry, artista neo-conceptual d'origen alemany
- 13 de juny, Madrid, Espanya: Cristina de Borbó i Grècia, aristòcrata espanyola, Infanta d'Espanya.
- 16 de juny, Nova Yorkː Andrea Mia Ghez, astrònoma estatunidenca, Premi Nobel de Física de 2020.[36]
- 23 de juny, Manchester, Nou Hampshire: Patricia Racette, soprano estatunidenca.[37]
- 25 de juny, Vic de Fesensac, Occitània: Jean Castex, Batlle de Prada de Conflent i Primer ministre de França des de juliol de 2020
- 13 de juliol: Eric Freeman, actor
- 19 de juliol,
- Aberdeenshire, Escòcia, Regne Unit: Evelyn Glennie, percussionista virtuosa escocesa.[38]
- Terol, Aragó: Ana Labordeta de Grandes, actriu espanyola.[39]
- 20 de juliol, Wangen im Allgäu, Alemanya: Patricia Watson-Miller pilot britànica de ral·lis de motos.[40]
- 21 de juliol, Las Palmas de Gran Canaria: Patricia Guerra Cabrera, regatista canària, medalla d'or dels Jocs Olímpics de 1992.[41]
- 26 de juliol, Oviedo: Ana García-Siñeriz, periodista, presentadora i escriptora espanyola.[42]
- 31 de juliol,
- Yate, Regne Unit: J.K. Rowling, escriptora anglesa i creadora de Harry Potter.[43]
- Logronyo: Elisa Beni, periodista espanyola, especialista en periodisme judicial.[44]
- 19 d'agost, Lisboaː Maria de Medeiros, actriu, directora de cinema i cantant portuguesa.[45]
- 28 d'agost: Satoshi Tajiri, creador de Pokémon.
- 6 de setembre, Winchester, Anglaterra: Georgia Byng, escriptora britànica de llibres juvenils i infantils.[46]
- 7 de setembre, Adjud, Romania: Angela Gheorghiu, soprano romanesa.[47]
- 16 de setembre, Pisa: Maria Chiara Carrozza, enginyera i política italiana; ha estat Ministra d'Educació, Universitats i Recerca.[48]
- 19 de setembre, Euclid, Ohio: Sunita Williams, astronauta amerindia que té el rècord del vol espacial més llarg per una dona.[49]
- 26 de setembre, Chicago: Jill Soloway, humorista, dramaturga i directora estatunidenca.[50]
- 29 de setembre, Lake Worth: Terry M. West, escriptor, cineasta, actor i fotògraf estatunidenc.
- 2 d'octubre, Tokat: Ferhan i Ferzan Önder, pianistes turco-austríacs.[51][52]
- 3 d'octubre, Porto Alegre: Adriana Calcanhotto, cantant i compositora brasilera.[53]
- 14 d'octubre, Los Angeles, Califòrnia, EUA: Karyn White, cantant estatunidenc.
- 17 d'octubre, Getxo, Biscaia: Ana Iturgaiz, escriptora basca.
- 3 de novembre, París, França: Ann Scott, escriptora francesa.[54]
- 7 de novembre, Ljubljana: Mateja Vraničar Erman, advocada i política eslovena, ministra de Finances entre 2016 i 2018.[55]
- 21 de novembre, Reykjavík, Islàndia: Björk, cantautora i compositora islandesa.[56]
- 27 de novembre, Saint-Rémy (Saona i Loira): Rachida Dati, política francesa que ha estat alcaldessa, eurodiputada i ministra.[57]
- 13 de desembre, Madrid: María Dolores de Cospedal García, jurista i política espanyola.[58]
- El Caire, Egipte: May Telmissani, escriptora egípcia.
- Elena Sánchez Ramos, periodista espanyola
- Paraná: Gleisi Helena Hoffmann, política brasilera.
- Rio de Janeiro: Sandra Kogut
- Santiago de Xile: Renato Münster, actor.
- Londres: Niall Binns, poeta
Necrològiques
[modifica]- Països Catalans
- 9 de gener - València: Ana María Ibars Ibars, escriptora i mestra valenciana (n. 1892).[59]
- 12 de gener - Ciutat de Mèxic, Mèxic: August Pi i Sunyer, fisiòleg, polític i dirigent esportiu català (n. 1879).
- 3 de març - Alcoi: Virgínia Soler i Alberola, metgessa pionera valenciana (n. 1883).[60]
- 26 de març - Santiago de Xile: Salvador Sarrà i Serravinyals, polític, empresari i escriptor català.
- 30 de març - Barcelona: Maria Muntadas i Pujol, pintora, poetessa i concertista catalana (n. cap a 1900).[61]
- 25 d'abril - Santiago de Xile: Salvador Sarrà i Serravinyals, polític, empresari i escriptor català (n. 1902).[62]
- 13 de maig - Barcelona: Ignasi Barraquer i Barraquer, oftalmòleg català (n. 1884).[63]
- 17 de juny - València: Aurora Buades, mezzosoprano valenciana (n. 1897).[64]
- 26 de setembre - València (l'Horta): Ernest Martínez Ferrando, escriptor i historiador valencià (n. 1891).
- 13 de maig - Barcelona: Ignasi Barraquer i Barraquer, oftalmòleg català (n. 1884).
- 10 d'octubre - Amadeu Aragay i Daví, polític, empresari i sindicalista català.
- 27 octubre - Barcelonat: Maria Neus Miró Comas, jurista i advocada catalana.[65]
- 2 de novembre - Montevideo: Francesca Madriguera i Rodon –Paquita Madriguera–, pianista i compositora (n. 1900).[66]
- 14 de novembre - Mataró: Àngela Bransuela, mare de família que dona nom a un Institut (n. 1883).[67]
- 16 de desembre - Sant Feliu de Guíxols: Gertrudis Romaguera, pintora i professora a l'Escola d'Arts i Oficis de Sant Feliu (n. 1879).[68]
- Resta del món
- 4 de gener - Londres, Anglaterra: T. S. Eliot, escriptor, Premi Nobel de Literatura (n. 1888).
- 14 de gener - Houston, Estats Units: Jeanette MacDonald, cantant i actriu estatunidenca.[69]
- 24 de gener - Londres, Anglaterra: Winston Churchill, Primer Ministre britànic durant la Segona Guerra Mundial.
- 15 de febrer - Santa Monica, Califòrnia: Nat King Cole, vocalista i pianista de jazz nord-americà (n. 1919).
- 21 de febrer - Nova York, EUA: Malcolm X, orador, ministre religiós i activista nord-americà (n. 1925).
- 5 de març, Barcelona: José María Ovies Morán, actor de cinema i de doblatge asturià, conegut per ser la veu en castellà de Groucho Marx al film Una nit a l'òpera o la del Crist a Marcelino pan y vino
- 6 de març, Hollywoodː Margaret Dumont, actriu còmica nord-americana que va fer cine amb els germans Marx (n. 1882).[70]
- 16 de març, Venèciaː Henriette Nigrin, modista i artista en arts tèxtils francesa, creadora del vestit Delphos (n. 1877).[71]
- 19 de març - Bucarest (Romania): Gheorghe Gheorghiu-Dej polític romanès, secretari general del Partit Comunista Romanès i primer ministre i president de la República Popular de Romania (n. 1901).[72]
- 30 de març - Ocho Rios (Jamaica): Philip Showalter Hench, metge nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1950 (n. 1896).
- 10 d'abril - Niça, França: Carolina Otero, ballarina, actriu i cortesana de la Belle Époque (n. 1868).
- 13 d'abril - Santiago de Xile: Matilde Huici Navaz, mestra, advocada i pedagoga espanyola, exiliada a Xile (n. 1890).[73]
- 21 d'abril - Edimburg (Escòcia): Edward Victor Appelton, físic escocès, Premi Nobel de Física de 1947 (n. 1892).[74]
- 5 de juny - Hampstead: Eleanor Farjeon, escriptora anglesa (n. 1881).[75]
- 7 de juny - Nova Yorkː Judy Holliday, actriu estatunidenca (n. 1921).[76]
- 20 de juny - Nova York (EUA): Bernard Baruch, financer americà, inversor, filantrop, estadista i consultor polític (n. 1870).[72]
- 24 de juliol - Fort Dix, Nova Jersey: Constance Bennett, actriu estatunidenca, una de les més populars de la seva època (n. 1904).[77]
- 7 de juliol - Jerusalem: Moshe Sharett ,va ser el segon Primer Ministre d'Israelentre 1953 i 1955, membre del Mapai (n. 1894).[78]
- 12 de juliol - Irene Parlby, política feminista i activista social canadenca, ministra i senadora (n. 1868).[79]
- 14 de juliol - Londres (Anglaterra): Adlai Stevenson, polític estatunidenc (n. 1900)
- 19 de juliol - Honolulu (Hawaii) Syngman Rhee o bé Yi Seung-man (en coreàhangul: 이승만): fou el primer president del Govern Provisional de la República de Corea, a l'exili (1919-1925), i també el primer de la República de Corea o Corea del Sud (1948-1960) (n. 1875).[72]
- 8 d'agost - San Franciscoː Shirley Jackson, escriptora estatunidenca especialitzada en el gènere de terror (n. 1916).[80]
- 27 d'agost - Roquebrune-Cap-Martin, França: Le Corbusier, arquitecte, urbanista, decorador i pintor francès[81]
- 11 d'octubre - San Francisco, Califòrnia: Dorothea Lange, influent fotoperiodista documental (n. 1895).[82]
- 4 de setembre - Lambaréné, Gabon: Albert Schweitzer, teòleg, pacifista, metge i músic alsacià, premi Nobel de la Pau de l'any 1952.[83]
- 8 de setembre - Friburg de Brisgòvia (Alemanya): Hermann Staudinger, químic alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1953 (n. 1881).
- 18 de setembre - Buenos Aires, Argentina: Regina Pacini, soprano i primera dama argentina (n. 1871).[84]
- 27 de setembre - Los Angeles (Califòrnia): Clara Bow, actriu novaiorquesa del cinema mut (n. 1905).[85]
- 6 de novembre - Nova York: Edgard Varèse, compositor francès (m. 1965).[86]
- 16 de desembre - Niça (França): William Somerset Maugham, escriptor britànic (n. 1874).
- 22 de desembre - Richmond, Surrey (Anglaterra): Richard Dimbleby, periodista i locutor anglès, que es va convertir en el primer corresponsal de guerra de la BBC (n. 1913).[87]
Referències
[modifica]- ↑ «Barcelona: Éxito clamoroso de los "Beatles"». La Vanguardia, 04-07-1965, pàg. 36.
- ↑ «Acuerdos del Consejo de Ministros. Obras públicas» (en castellà) p. 5. La Vanguardia, 04-12-1965. [Consulta: 6 novembre 2020].
- ↑ «Joan Marsé i Carbó guanya el premi Biblioteca Breve | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 octubre 2020].
- ↑ Michael Eury. Hero-A-Go-Go: Campy Comic Books, Crimefighters, & Culture of the Swinging Sixties. Twomorrows Publishing, 2017, p. 256. ISBN 1-60549-073-3.
- ↑ «Joseph Kosuth, One and Three Chairs (article)» (en anglès). [Consulta: 5 juny 2020].
- ↑ «Watts Riots of 1965 | American history» (en anglès). [Consulta: 11 agost 2021].
- ↑ «Teresa Rioné Llano | enciclopèdia.cat». [Consulta: 17 març 2020].
- ↑ «Jordi Basté i Duran | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 març 2020].
- ↑ «Amparo Folgado Tonda» (en castellà). PPTorrent, 18-06-2019. [Consulta: 13 abril 2020].
- ↑ «Mayte Martín». Concurso Nacional de Tarantas Ciudad de Linares. Arxivat de l'original el 2020-08-08. [Consulta: 19 abril 2020].
- ↑ «Esquerra Republicana de Catalunya». Esquerra Republicana de Catalunya. [Consulta: 15 febrer 2024].
- ↑ «Pepa Plana | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 maig 2020].
- ↑ «Magda Polo Pujadas». Associació Col·legial d'Escriptors de Catalunya (ACEC). [Consulta: abril 2020].[Enllaç no actiu]
- ↑ «Silvia Comes». SGAE. Sociedad General de Autores y Editores. Canción con todos. Arxivat de l'original el 2020-08-15. [Consulta: 5 abril 2020].
- ↑ «Cristina Cervià». TMDB. [Consulta: gener 2024].
- ↑ «El Gobierno nombra embajadora en Malta a Consuelo Femenía Guardiola» (en castellà). El Periódico, 18-05-2018. [Consulta: 25 abril 2020].
- ↑ «Catalans excepcionals. Núria García Quera». La Tribuna, 18-09-2019. [Consulta: 4 juny 2020].
- ↑ «Neus Asensi» (en castellà). Guía del Ocio. Arxivat de l'original el 2021-06-24. [Consulta: 23 juny 2021].
- ↑ «Viola Davis: biografía y filmografía» (en espanyol europeu). AlohaCriticón, 13-11-2018. [Consulta: 14 juny 2020].
- ↑ «Gemma Nierga i Barris | enciclopèdia.cat». [Consulta: 11 setembre 2020].
- ↑ «I. Sra. Laura Massana Mas». Parlament de Catalunya. [Consulta: setembre 2020].
- ↑ «Maria Rosa Nogué i Almirall. L'autora». Xarxa de Biblioteques de Vilanova. Blog de la Biblioteca Joan Oliva i Milà. [Consulta: octubre 2020].
- ↑ «Sumario 'Los Genoveses'. Plan zonal de gestión de residuos zona XVII» p. 104. Ministerio del Interior. [Consulta: octubre 2020].
- ↑ «Marta Cantón i Gutiérrez | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 octubre 2020].
- ↑ «Dàmaris Gelabert». Viasona. [Consulta: 27 octubre 2020].
- ↑ «Alison Hargreaves» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 15 juny 2020].
- ↑ «Belén Rueda celebra su cumpleaños orgullosa de una impresionante carrera que la catapultó a lo más alto» (en castellà). Cadena 100, 17-03-2021. [Consulta: 29 gener 2024].
- ↑ «Sarah Jessica Parker». Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 12 març 2020].
- ↑ «Ángeles González-Sinde. Biografía». Instituto Cervantes. Departamento de Bibliotecas y Documentación. [Consulta: 16 abril 2020].
- ↑ «Lilya Zilberstein» (en castellà). Discogs. [Consulta: 19 abril 2020].
- ↑ «Linda Evangelista | Canadian fashion model» (en anglès). [Consulta: 19 maig 2020].
- ↑ «Theresa Zabell Lucas | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 febrer 2020].
- ↑ «Emili Sánchez i Vicario | enciclopèdia.cat». [Consulta: 17 maig 2020].
- ↑ «Brooke Shields». IMDb. [Consulta: 4 març 2020].
- ↑ «Larisa Lazutina» (en anglès). Sports Reference. SR/Olympic Sports. Arxivat de l'original el 2011-10-10. [Consulta: 1r abril 2020].
- ↑ Vargas, Montserrat Valle. «Ella es Andrea Ghez, la cuarta mujer en conseguir el Nobel de Física» (en castellà). Tec Review, 06-10-2020. Arxivat de l'original el 2021-04-25. [Consulta: 25 abril 2021].
- ↑ Kuiper, Kathleen. «Patricia Racette» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 29 abril 2020].
- ↑ Bailey, John. «Evelyn Glennie, Musician». The American Society of Cinematographers, 28-02-2010. [Consulta: 23 maig 2020].[Enllaç no actiu]
- ↑ «Ana Labordeta - Biografía». Biografías.es. [Consulta: 23 maig 2020].
- ↑ «Typical biker: Patricia Watson-Miller». [Consulta: 10 gener 2022].
- ↑ De Aguilar, J. «Patricia Guerra: "La medalla de Barcelona 92 puso fin a mucha tensión"». Las Provincias. Diario de Las Palmas, 19-10-2008.
- ↑ «Ana García-Siñeriz» (en castellà). Planeta de Libros. Grupo Planeta. [Consulta: 30 maig 2020].
- ↑ «Joanne Kathleen Rowling | enciclopèdia.cat». [Consulta: 31 maig 2020].
- ↑ «Elisa Beni: "La Rioja es una de las autonomías más absurdas que hay"» (en castellà). nuevecuatrouno, 08-12-2018. [Consulta: 31 maig 2020].
- ↑ Pallister, Janis L.; Hottell, Ruth A. Francophone Women Film Directors: A Guide (en anglès). Fairleigh Dickinson Univ Press, 2005, p. 117 i 118. ISBN 978-0-8386-4046-3.
- ↑ «Georgia Byng». Goodreads. [Consulta: 13 juliol 2020].
- ↑ Fuller, Amanda E. «Angela Gheorghiu» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 14 juliol 2020].
- ↑ «XVII Legislatura - XVII Legislatura - Deputati e Organi - Scheda deputato - CARROZZA Maria Chiara» (en italià). [Consulta: 23 juliol 2020].
- ↑ «Sunita Williams» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 26 juliol 2020].
- ↑ «Joey Soloway». IMDb. [Consulta: 28 juliol 2020].
- ↑ «Önder, Ferhan» (en francès). Catalogue.bnf.fr. Biblioteca Nacional de França, 30-01-2015. [Consulta: 8 maig 2024].
- ↑ «Önder, Ferzan» (en francès). Catalogue.bnf.fr. Biblioteca Nacional de França, 30-01-2015. [Consulta: 8 maig 2024].
- ↑ «Adriana Calcanhotto» (en portuguès). Instituto Itaú Cultural de Arte e Cultura Brasileiras, 06-08-2016. [Consulta: 6 setembre 2020].
- ↑ «Ann Scott (auteur de Superstars)» (en francès). Babelio. [Consulta: 19 setembre 2020].
- ↑ «Vraničar Erman appointed finance minister». The Slovenia Times, 22-09-2016. Arxivat de l'original el 2020-10-02. [Consulta: 22 setembre 2020].
- ↑ «Björk, la sorpresa permanent del pop». Fundació La guineu. Arxivat de l'original el 2020-10-28. [Consulta: octubre 2020].
- ↑ «¿Quién es Rachida Dati?» (en castellà). Cadena Ser, 03-09-2008. Arxivat de l'original el 2020-10-08. [Consulta: 5 octubre 2020].
- ↑ «María Dolores de Cospedal, de jefa del partido a ministra de Defensa» (en castellà), 03-11-2016. [Consulta: 18 octubre 2020].
- ↑
- ↑ Segura Espí, Eduardo. «Doña Virginia ‘La mecha’» (en castellà). El nostre ciutat, 14-03-2023. [Consulta: 18 abril 2023].
- ↑ concha. «María Muntadas de Capará» (en espanyol europeu). [Consulta: 4 juliol 2020].
- ↑ «Salvador Sarrà i Serravinyals | enciclopèdia.cat». [Consulta: 24 abril 2020].
- ↑ «Ignasi Barraquer i Barraquer | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 maig 2020].
- ↑ «Aurora Buades | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 abril 2020].
- ↑ «Buscant maçons amb nom propi. Neus Miró: una història compartida». Toies 3.0, 21-01-2009. [Consulta: 7 novembre 2022].
- ↑ «Francesca Madriguera Rodon, Paquita Madriguera». Patrimoni Musical Català. Centre Robert Gerhard. [Consulta: 30 juliol 2020].
- ↑ «Història». Institut Escola Àngela Bransuela. [Consulta: 18 febrer 2023].
- ↑ Pous Tenas, Rosa. L'art a Girona als segles XIX i XX. Empremtes de creació femenina 1872-1960. Ajuntament de Girona, 1 de març de 2010.
- ↑ Parish, James Robert; Pitts, Michael R. Hollywood Songsters: Garland to O'Connor (en anglès). Taylor & Francis, 2003, p. 505 i següents. ISBN 978-0-415-94333-8.
- ↑ «Margaret Dumont» (en castellà). La Vanguardia, 13-04-2022. [Consulta: 18 agost 2022].
- ↑ Bañares - 2017
- ↑ 72,0 72,1 72,2 Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
- ↑ «Huici Navaz, Matilde». Fundación Pablo Iglesias. Arxivat de l'original el 2020-06-04. [Consulta: 4 juny 2020].
- ↑ «Sir Edward Victor Appleton | British physicist» (en anglès). [Consulta: 26 abril 2020].
- ↑ «Eleanor Farjeon | Victorian Poet, Children’s Author | Britannica» (en anglès), 09-11-2023. [Consulta: 3 desembre 2023].
- ↑ «Judy Holliday». Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 3 abril 2020].
- ↑ «Constance Bennett» (en anglès). Los Angeles Times. [Consulta: 28 maig 2020].
- ↑ «Moshe Sharett | prime minister of Israel» (en anglès). [Consulta: 7 juliol 2020].
- ↑ Cavanaugh, Susanna Catherine. «Irene Parlby». The Canadian Encyclopedia, 27-10-2009. [Consulta: 27 novembre 2022].
- ↑ «Shirley Jackson» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 8 juny 2020].
- ↑ Argan, Giulio Carlo, 1909-1992.. El arte moderno : del Iluminismo a los movimientos contemporaneos. 2a. ed. Tres Cantos (Madrid): Akal, [1998]. ISBN 84-460-0034-2.
- ↑ «Dorothea Lange». Encyclopædia Britannica. [Consulta: 25 febrer 2020].
- ↑ «The Nobel Peace Prize 1952» (en anglès americà). [Consulta: 28 setembre 2020].
- ↑ «Regina Pacini, la soprano portuguesa que abrazó y protegió a la cultura argentina» (en castellà). Ministerio de Cultura. Argentina. [Consulta: 14 novembre 2020].
- ↑ «Clara Bow | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 maig 2020].
- ↑ Griffiths, Paul. «Varèse, Edgard [Edgar (Victor Achille Charles)unlocked]». A: Grove Music Online, 2001. DOI 10.1093/gmo/9781561592630.article.29042 [Consulta: 16 abril 2020].
- ↑ «Richard Dimbleby | British journalist» (en anglès). [Consulta: 22 desembre 2020].