Žvāzdie
Išvaizda
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Sagittarius_Star_Cloud.jpg/220px-Sagittarius_Star_Cloud.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Pleiades_large.jpg/220px-Pleiades_large.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Ngc1999.jpg/220px-Ngc1999.jpg)
Žvāzdie īr dėdlė sonkoma švėitontis kamūlis, esons kuosmosė. Žvāzdės spindulioun elektromagnetėnius spindolius (terp anūm - ėr veizimā šveisa), alektringāsės dalalės ė neutrėnus. Žvāzdės vėizėmas kāp poškelē naktėis dongou. Saulė īr ėšėmtės: ana īr tēp arti Žemės, ka ėšruod kāp tekėnis ėr sōtėik dėinuos švėisa. Žvāzdės tėrėnie žvāzdiū astronuomėjė ėr astrofizėka.
Artėmiausė Žemē žvāzdie pu Saulės īr Proxima Centauri, nutuolos par 40 trilėjuonū kėluometrū. Švėisa ėš Proxima Centauri Žemė pasėik par 4,2 metū.
Astronuomū skaitliavimo žėnomuo Vėsatuo ī 70 sekstilėjuonū žvāzdiū. Tas ī 70 000 000 000 000 000 000 000.