(Ez a ford�t�s a W3C Magyar Irod�j�nak megb�z�s�b�l,
az
Informatikai �s H�rk�zl�si Miniszt�rium
t�mogat�s�val k�sz�lt)
http://www.w3.org/TR/2004/REC-rdf-concepts-20040210/
K�rj�k, k�vesse figyelemmel a dokumentum eredeti angol nyelv� v�ltozat�ra vonatkoz� hibajegyz�ket, mert ez normat�v korrekci�kat is tartalmazhat.
A dokumentumr�l tov�bbi ford�t�sok is rendelkez�sre �llnak.
Copyright © 2004 W3C® (MIT, ERCIM, Keio), Minden jog fenntartva. Alkalmazand�k a W3C felel�ss�gi, v�djegyoltalmi, dokumentumhaszn�lati �s szoftverlicenc el��r�sai.
Az RDF (Resource Description Framework) egy keretrendszer a weben t�rt�n� inform�ci��br�zol�s c�lj�ra.
Ez a dokumentum egy absztrakt szintaxist defini�l, amelyre az RDF �p�l, �s amely arra szolg�l, hogy az RDF konkr�t szintaxis�t annak form�lis szemantik�j�hoz kapcsolja. A dokumentum ismerteti tov�bb� a keretrendszer tervez�si c�ljait, alapfogalmait, adatt�pus rendszer�t, karakterszabv�nyait, valamint URI hivatkoz�sainak kezel�s�t.
Ezt a dokumentumot a W3C Tagjai �s m�s �rdekelt r�sztvev�k ellen�rizt�k, �s az Igazgat� W3C Aj�nl�sk�nt hiteles�tette. Az Aj�nl�s elk�sz�t�s�vel a W3C c�lja �s szerepe az, hogy r�ir�ny�tsa a figyelmet a specifik�ci�ra, �s el�seg�tse annak sz�les k�r� alkalmaz�s�t. Ez megn�veli a Web haszn�lhat�s�g�t, �s jav�tja a weben t�rt�n� egy�ttm�k�d�st.
Ez a dokumentum egyike annak a hat dokumentumnak (Bevezet�s, Fogalmak, Szintaxis, Szemantika, Sz�k�szlet �s Tesztsorozat), amelyek egy�ttesen felv�ltj�k az eredeti Resource Description Framework specifik�ci�kat: az RDF Model and Syntax (1999 Recommendation) �s az RDF Schema (2000 Candidate Recommendation) c�m� dokumentumokat. A jelen dokumentumot az RDF Core Working Group (RDF Mag Munkacsoport) dolgozta ki a W3C Szemantikus Web Munkaprogramja keret�ben, �s 2004. febru�r 10. d�tummal publik�lta. (L�sd a Munkaprogram-nyilatkozatot �s a Munkacsoport alapszab�ly�t).
Az El�zetes Aj�nl�stervezet Munkaanyag �ta a jelen Aj�nl�s megsz�let�s�ig a dokumentumon v�grehajtott m�dos�t�sokat a v�ltoztat�si napl� r�szletezi.
A Munkacsoport sz�vesen fogadja az olvas�k�z�ns�g �szrev�teleit a [email protected] (archive) c�m�n; az idev�g� technol�gi�k �ltal�nos vit�j�t pedig a [email protected] (archive) c�m�n folytatja.
Rendelkez�sre �ll egy konszign�ci� az ismert alkalmaz�sokr�l.
A W3C list�t vezet tov�bb� azokr�l a felfedett szabadalmi ig�nyekr�l is, amelyek ehhez a munk�hoz kapcsol�dnak.
Ez a szekci� a dokumentumnak a publik�l�skor �rv�nyes st�tus�t r�gz�ti. M�s dokumentumok hat�lytalan�thatj�k ezt a dokumentumot. A leg�jabb W3C publik�ci�k list�ja, valamint e technikai riport utols� kiad�sa megtal�lhat� a W3C technikai riportok index�ben, a http://www.w3.org/TR/ alatt.
Az RDF (Resource Description Framework) egy keretrendszer a weben t�rt�n� inform�ci��br�zol�s c�lj�ra.
Ez a dokumentum egy absztrakt szintaxist defini�l, amelyre az RDF �p�l, �s amely arra szolg�l, hogy az RDF konkr�t szintaxis�t annak form�lis szemantik�j�hoz kapcsolja. Ez az absztrakt szintaxis teljesen k�l�nb�zik az XML fa-strukt�r�n alapul�, un. "infohalmaz�t�l" [XML-INFOSET]. A dokumentum t�rgyalja tov�bb� a tervez�si c�lokat, az alapvet� RDF fogalmakat, az adattipiz�l�st, a karakterszabv�nyos�t�st �s az URI hivatkoz�sok kezel�s�t.
Az RDF normat�v dokument�ci�ja az al�bbi ter�letek dokumentumaib�l tev�dik �ssze:
E dokumentum megfelel� fejezeteinek c�m�ben jelezz�k, ha a benn�k szerepl� inform�ci�k normat�v hat�ly�ak. Az ilyen fejezetekben l�v� kiemelt Megjegyz�sek azonban itt is csak informat�v jelleg� inform�ci�kat k�z�lnek.
A keretrendszert �gy tervezt�k meg, hogy a sz�k�szletek egym�sra r�tegezhet�ek legyenek. Az RDF �s az RDF S�ma [RDF-SZ�K�SZLET] a sz�k�szletek els� r�teg�t alkotj�k. M�s sz�k�szletek (mint pl. az [OWL] sz�k�szlet, vagy azok az alkalmaz�sok, amelyeket az [RDF-BEVEZET�S]) is megeml�t, m�g fejleszt�s alatt �llnak.
A 2. fejezet a rendszer alapvet� indokait �s tervez�si c�ljait ismerteti. Ezt k�veti az alapfogalmak bemutat�sa a 3. fejezetben, m�g a 4. fejezet az RDF c�ljaira tartal�kolt URI hivatkoz�sokat t�rgyalja.
Az 5. fejezet az adatt�pusokat, ezen bel�l az 5.1 szekci� a liter�lis kifejez�sek XML tartalm�t ismerteti. Az RDF absztrakt szintaxis�nak defin�ci�ja pedig a 6. fejezetben tal�lhat�.
A 7. fejezet az RDF-ben haszn�lt URI hivatkoz�sok er�forr�sr�sz-azonos�t�j�nak (fragment identifier) szerep�vel ismerteti meg az olvas�t.
Az RDF-nek olyan absztrakt szintaxissal kell rendelkeznie, mely egy egyszer�, gr�f alap� adatmodellt, valamint egy olyan form�lis szemantik�t t�kr�z, amelyben a k�vetkezm�ny (entailment) fogalma igen szigor�an defini�lt, hogy ennek alapj�n az RDF adatokb�l j�l megalapozott inform�ci�kat lehessen levezetni.
Az RDF fejleszt�s�t (egyebek k�z�tt) az al�bbi v�rhat� alkalmaz�sok motiv�lt�k:
Az RDF-et �gy tervezt�k meg, hogy alkalmas legyen a flexibilis, minim�lisan korl�toz� adat�br�zol�sra. Ennek haszn�lhat�nak kell lennie teh�t olyan elszigetelt alkalmaz�sokban is, ahol az egyedileg tervezett form�tumok k�zvetlenebbek, �s k�nnyebben �rthet�k, de ahol az RDF (az egyetemess�g�n�l fogva) megn�veli az inform�ci�k �rt�k�t az�ltal, hogy lehet�v� teszi az adatok t�bbc�l�, megosztott felhaszn�l�s�t az Interneten fut� k�l�nf�le alkalmaz�sok sz�m�ra.
Az RDF konstrukci�j�nak megtervez�sekor az al�bbi c�lokat tartottuk szem el�tt:
Az RDF adatmodellje egyszer�, azt az alkalmaz�sok k�nnyen feldolgozhatj�k �s manipul�lhatj�k. Az adatmodell f�ggetlen b�rmilyen specifikus szerializ�ci�s szintaxist�l.
Megjegyz�s: az "adatmodell" kifejez�sben a "modell" sz�nak itt m�s az �rtelme, mint a "modell-elm�let" kifejez�sben. (Az [RDF-SZEMANTIKA] dokumentum tov�bbi inform�ci�kat tartalmaz a modell-elm�letr�l, ahogyan azt a matematika �s a logika szakirodalm�ban haszn�lj�k).
Az RDF form�lis szemantik�ja megb�zhat� alapot teremt egy RDF kifejez�s jelent�s�b�l t�rt�n� k�vetkeztet�sekhez. Ezt azzal �ri el, hogy egy nagyon szigor� k�vetkezm�ny fogalmat t�mogat, amelynek alapj�n megb�zhat� k�vetkeztet�si szab�lyok defini�lhat�k az RDF adatokb�l k�vetkez� konkl�zi�k levon�s�ra.
A sz�k�szlet korl�tlanul b�v�thet�, minthogy ez URI hivatkoz�sokra (URI references vagy URIrefs) �p�l, amelyek (opcion�lisan) un. er�forr�sr�sz-azonos�t�t (fragment Identifier-t) is tartalmazhatnak. Az RDF-ben URI hivatkoz�sokat haszn�lunk minden dolognak a megnevez�s�re.
A hivatkoz�sok mellett, a m�sik t�pus� �rt�k, ami az RDF adatokban megjelenik, az a liter�l.
Az RDF-ben van egy aj�nlott XML szerializ�ci�s szintaxis: az [RDF-SZINTAXIS], mellyel alkalmaz�sok k�z�tti inform�ci�csere c�lj�ra k�dolhatjuk az adatmodellt.
Az RDF olyan adat�rt�keket haszn�l, amelyeket az XML S�ma adatt�pusainak megfelel�en �br�zolunk [l�sd: XML-SCHEMA2], el�seg�tve ezzel az adatcser�t az RDF alkalmaz�sok �s m�s XML alkalmaz�sok k�z�tt.
Az RDF, hogy teljes Internet sz�less�gben megk�nny�tse ezt a m�veletet, egy "nyitott vil�g" jelleg� keretet biztos�t, amelyben b�rki, b�rmelyik er�forr�sr�l �ll�t�sokat fogalmazhat meg.
Az RDF-ben �ltal�ban nem felt�telezz�k, hogy b�rmelyik forr�sr�l komplett inform�ci� �ll rendelkez�sre. Az RDF azt is megengedi, hogy k�ptelen, vagy inkonzisztens �ll�t�sokat is megfogalmazzunk. Ez�rt nem �rt, ha az RDF-et haszn�l� alkalmaz�sok fejleszt�i tudat�ban vannak ennek, �s �gy tervezik meg az alkalmaz�saikat, hogy azok toler�lni tudj�k a nem komplett, �s nem ellentmond�s-mentes inform�ci�forr�sokat is.
Az RDF az al�bbi fogalmakat haszn�lja:
Az RDF-ben b�rmilyen kifejez�s alapstrukt�r�ja olyan tripletek (egyszer� kijelent� mondatok) gy�jtem�ny�b�l �ll, amelyek mindegyike egy alanyt (subject), egy �ll�tm�nyt (predicate) �s egy t�rgyat (object) tartalmaz. Az ilyen tripletek halmaz�t RDF gr�fnak nevezz�k (ezt form�lisabban a 6. fejezet defini�lja). Ez a gr�f egy csom�pont-�s-ir�ny�tott-�l t�pus� diagrammal �br�zolhat�, amelyben minden tripletet egy csom�pont-�l-csom�pont kapcsolat reprezent�l (innen a "gr�f" elnevez�s).
Minden triplet egy kijelent�st �br�zol, amely a k�t csom�ponttal jel�lt dolog k�z�tti viszonyt �rja le. Mint fentebb eml�tett�k, minden triplet az al�bb defini�lt h�rom r�szb�l �ll:
Az �l ir�nya szignifik�ns, �s ennek mindig a t�rgyra kell mutatnia.
Az RDF gr�f csom�pontjai a gr�f alanyai �s t�rgyai.
Egy RDF triplet azt jelenti ki, hogy az alany �s a t�rgy �ltal megjel�lt dolgok k�z�tt az �ll�tm�ny �ltal megfogalmazott viszony �ll fenn. Egy RDF gr�f �ll�t�startalm�t a gr�fot alkot� tripletek �ll�t�sainak �sszess�ge adja, vagyis egy RDF gr�f jelent�se nem m�s, mint a benne l�v� �sszes triplet �ltal megfogalmazott kijelent�s konjunkci�ja (logikai �S kapcsolata). Az RDF gr�fok jelent�s�nek form�lis defin�ci�j�t az [RDF-SZEMANTIKA] fogalmazza meg.
Egy csom�pont lehet egy URI egy opcion�lis er�forr�sr�sz-azonos�t�val (URI hivatkoz�s vagy URIref), lehet egy liter�l, vagy lehet egy �res csom�pont (ez ut�bbinak nincs k�l�n azonos�t�si form�ja). A tulajdons�gok (a gr�f-�lek) szint�n lehetnek URI hivatkoz�sok. (Az URI hivatkoz�si form�kat a 4. fejezet [URI] szakasza mutatja be, megjegyezve, hogy relat�v URI-ket nem haszn�lunk az RDF gr�fban. L�sd a 6.4 szekci�n�l is.)
Egy URI hivatkoz�s, vagy egy literal, amelyet csom�pontk�nt haszn�lunk, annak a dolognak az azonos�t�ja, amit a csom�pont reprezent�l. Egy olyan URI hivatkoz�s, amelyet �ll�tm�nyk�nt (tulajdons�gk�nt) haszn�lunk, annak a k�t dolognak a viszony�t azonos�tja, amelyet �sszekapcsol. Egy �ll�tm�nyk�nt haszn�lt URI hivatkoz�s nemcsak �lk�nt, hanem csom�pontk�nt is el�fordulhat ugyanabban a gr�fban [minthogy a tulajdons�gokr�l, magukr�l, is tehet�nk �ll�t�sokat – a ford.].
Az �res csom�pont egy olyan csom�pont, mely nem URI hivatkoz�s, �s nem is liter�l. Az RDF absztrakt szintaxis�ban az �res csom�pont csak egy speci�lis seg�dcsom�pont, amelyet egy vagy t�bb RDF kifejez�s haszn�l, de amelynek nincs val�di neve.
Egyes line�ris RDF gr�f �br�zol�sokn�l haszn�lnak egy n�vkonvenci�t az olyan azonos�tatlan er�forr�sok megnevez�s�re, amelyekre egyn�l t�bb RDF kifejez�s hivatkozik: ez az �rescsom�pont-azonos�t� egy helyi n�v, mely megk�l�nb�ztethet� minden URI-t�l �s minden liter�lt�l. Amikor gr�fokat egyes�t�nk, azok �res csom�pontjai tov�bbra is megk�l�nb�ztethet�k kell hogy maradjanak, ha az ilyen csom�pontok jelent�s�t meg kell �rizni; ehhez sz�ks�g lehet az azonos�t�juk �jra-allok�l�s�ra. Jegyezz�k meg azonban, hogy az �rescsom�pont-azonos�t�k nem r�szei az RDF absztrakt szintaxis�nak, vagyis az ilyen csom�pontokat tartalmaz� tripletek �br�zol�sa teljes m�rt�kben az alkalmazott konkr�t szintaxist�l f�gg.
Az RDF-ben adatt�pusokat haszn�lunk olyan �rt�kek �br�zol�s�ra, mint eg�sz sz�mok, lebeg�pontos sz�mok �s d�tumok.
Egy adatt�pus egy lexik�lis t�rb�l, egy �rt�kt�rtb�l, valamint egy lexik�lisr�l �rt�kre t�rt�n� lek�pez�sb�l �ll (l�sd az 5. fejezetben).
P�ld�ul: az xsd:boolean XML S�ma adatt�pusnak a lexik�lisr�l �rt�kre t�rt�n� lek�pez�se az al�bbi (itt l�that�, hogy az �rt�kt�r �rt�keinek, amelyeket a T �s az F (Igaz �s Hamis) reprezent�l, k�tf�le lexik�lis reprezent�ci�ja is van):
�rt�kt�r | {T, F} |
---|---|
Lexik�lis t�r | {"0", "1", "true", "false"} |
Lek�pez�s lexik�lisr�l, �rt�kre | {<"true", T>, <"1", T>, <"0", F>, <"false", F>} |
Az RDF csup�n egyetlen adatt�pust defini�l el�re: az rdf:XMLLiteral-t, amelyet az XML RDF-be t�rt�n� be�gyaz�sa c�lj�b�l haszn�lnak (l�sd az 5.1 szekci�t).
Az RDF-ben nincsenek olyan be�p�tett fogalmak, mint pl. sz�mok, d�tumok, vagy m�s szok�sos �rt�kek. Ehelyett az RDF a rajta k�v�l defini�lt adatt�pusokra hagyatkozik, amelyeket URI hivatkoz�sokkal azonos�t. V�rhat�, hogy az XML S�ma el�re defini�lt adatt�pusait [XML-SCHEMA2] sz�les k�rben haszn�lj�k majd RDF c�lokra is.
Maga az RDF nem rendelkezik ugyan �j adatt�pusok defini�l�s�ra alkalmas mechanizmussal, azonban az XML S�ma [XML-SCHEMA2] biztos�t egy megfelel� b�v�t�si lehet�s�get olyan �j adatt�pusok defini�l�s�ra, amelyeket az RDF-ben is haszn�lni lehet.
A liter�lokat olyan �rt�kek azonos�t�s�ra haszn�ljuk, mint pl. sz�mok vagy d�tumok. Az azonos�t�s az �rt�kek lexik�lis �br�zol�sa �tj�n t�rt�nik. B�rmit, amit liter�llal �br�zolhatunk, ak�r URI hivatkoz�ssal is �br�zolhatn�nk, de gyakran c�lszer�bb �s intuit�vebb egy liter�l haszn�lata.
Egy liter�l lehet egy RDF �ll�t�s t�rgya, de nem lehet az alanya, �s nem lehet az �ll�tm�nya.
A liter�lok lehetnek t�pus n�lk�liek vagy tipiz�ltak :
lang
) kombin�lt karakterl�nc. Ez
ny�lt sz�vegk�nt haszn�lhat� a megadott term�szetes nyelven. Amint azt az
RDF form�lis szemantik�ja [RDF-SZEMANTIKA] aj�nlja, ezeknek a t�pus
n�lk�li liter�loknak �ndefini�l�knak kell lenni�k.A 3.3 szekci� p�ld�j�t folytatva: azok a tipiz�lt liter�lok, amelyeket az xsd:boolean XML S�ma adatt�pus seg�ts�g�vel defini�lhatunk, a k�vetkez�k�ppen n�znek ki:
Tipiz�lt liter�l | Lexik�lisr�l �rt�kre t�rt�n� lek�pez�s | �rt�k |
---|---|---|
<xsd:boolean, "true"> | <"true", T> | T |
<xsd:boolean, "1"> | <"1", T> | T |
<xsd:boolean, "false"> | <"false", F> | F |
<xsd:boolean, "0"> | <"0", F> | F |
Olyan sz�vegekben, amelyek jel�l�seket (markup) tartalmazhatnak, rdf:XMLLiteral oszt�ly� tipiz�lt liter�lokat
haszn�lunk. Ha nyelvet kell rendeln�nk a liter�lhoz, akkor azt explicit
jel�l�sk�nt adjuk meg, tipikusan az xml:lang
attrib�tum
seg�ts�g�vel. Ezen az �ton [XHTML] is be�p�thet� az
RDF-be, de ilyenkor n�ha egy tov�bbi span
vagy div
elemre is sz�ks�g lehet, amelyben a lang
vagy
xml:lang
attrib�tumot el tudjuk helyezni.
Mind a tipiz�lt, mind a t�pus n�lk�li liter�lok sz�veg�nek aj�nlott karakterk�dja a Unicode Normal Form C [NFC]. Ezt a d�nt�st a [CHARMOD] motiv�lta, k�l�n�sen annak 4. fejezete (Early Uniform Normalization).
Egy egyszer� t�ny valamilyen viszonyt fejez ki k�t dolog k�z�tt. Egy ilyen t�nyt egy RDF triplettel fejezhet�nk ki, amelyben az �ll�tm�ny nevezi meg a viszonyt, az alany �s a t�rgy pedig a k�t dolgot, amelyre az �ll�tm�ny vonatkozik. Egy ilyen t�ny ismer�s �br�zol�sa pl. egy rel�ci�s adatb�zis k�t oszlopb�l �ll� t�bl�zat�nak egyik sora, ahol a k�t oszlop egy RDF triplet alany�nak �s t�rgy�nak, a t�bl�zat neve a pedig a triplet �ll�tm�ny�nak felel meg. Tov�bbi, hasonl� t�ny�br�zol�si forma a bin�ris rel�ci� vagy a k�tv�ltoz�s predik�tumf�ggv�ny az els�rend� logik�ban.
A rel�ci�s adatb�zisok megengedik, hogy a t�bl�zatuknak tetsz�leges sz�m� oszlopa legyen. A t�bl�zat egy sora ebben az esetben olyan inform�ci�t reprezent�l, mely az els�rend� logik�ban egy n-�ris rel�ci�nak, vagy t�bbv�ltoz�s predik�tumf�ggv�nynek felel meg. Egy ilyen sort, vagy predik�tumf�ggv�nyt term�szetesen dekompon�lni sz�ks�ges ahhoz, hogy RDF tripletekkel �br�zolhassuk. Ennek legegyszer�bb m�dja az, hogy bevezet�nk egy �j, �res csom�pontot, mely a sornak felel meg, �s egy-egy tripletet adunk meg a sor minden cell�ja sz�m�ra. Ily m�don minden triplet alanya megfelel az �res csom�pontnak, az �ll�tm�nya a megfelel� oszlop nev�nek, a t�rgya pedig a cell�ban l�v� �rt�knek. Az �res csom�pontnak lehetne egy rdf:type tulajdons�ga is, mely a t�bl�zat nev�nek felelne meg.
P�ldak�ppen vizsg�ljuk meg az [RDF-BEVEZET�S] 6. �br�j�t:
Az �gy �br�zolt inform�ci� megfelelne mondjuk egy "ALKALMAZOTTAK C�MEI" t�bl�zat egyik sor�nak, ahol az els�dleges kulcs az "ALKALMAZOTTAZONOS�T�" (az �br�n: staffid), a tov�bbi oszlopok pedig a V�ROS, az UTCA, az �LLAM �s az IR�NY�T�SZ�M (az �br�n: city, street, state �s postalCode).
L�thatjuk teh�t, hogy egy �sszetettebb t�nyt tudtunk �br�zolni az RDF-ben az�ltal, hogy konjunkci�ba (logikai �S kapcsolatba) hoztuk az egyszer� bin�ris viszonyokat. Megjegyzend� azonban, hogy az RDF nem teszi lehet�v� a diszjunkci� (VAGY kapcsolat) �s a neg�ci� (NEM) kifejez�s�t.
B�v�thet�, URI alap� sz�k�szlet�n�l fogva az RDF lehet�v� teszi, hogy seg�ts�g�vel t�nyeket fogalmazzunk meg tetsz�leges alanyokr�l; vagyis, hogy n�vvel azonos�tott tulajdons�got jelents�nk ki meghat�rozott, �s szint�n n�vvel azonos�tott dolgokr�l. Minthogy konstru�lhatunk URI alap� azonos�t�t b�rmilyen megnevezhet� dolog sz�m�ra, ez�rt az RDF-ben minden elk�pzelhet� dologr�l megfogalmazhatunk t�ny�ll�t�sokat.
A jelent�sr�l �s a k�vetkeztet�sr�l alkotott elk�pzel�seket az RDF-ben a k�vetkezm�ny form�lis koncepci�ja t�masztja al�, amelyet az [RDF-SZEMANTIKA] kimer�t�en ismertet. Ennek l�nyege r�viden: egy A RDF kifejez�snek akkor, �s csak akkor k�vetkezm�nye egy B RDF kifejez�s, ha a vil�g dolgainak minden lehets�ges elrendez�se, mely igazz� teszi A-t, egyben igazz� teszi B-t is. Ezen az alapon, ha A igaz volta bel�that� vagy bizony�that�, akkor ebb�l B igazs�ga k�vetkezik.
Az RDF URI hivatkoz�sokat haszn�l az er�forr�sok �s tulajdons�gok azonos�t�s�ra. Egyes URI hivatkoz�soknak speci�lis jelent�st tulajdon�t az RDF. P�ld�ul az al�bbi karakterl�nccal kezd�d� URI hivatkoz�sokat az RDF specifik�ci� defini�lja:
Ha ezt az URI el�t�t-karakterl�ncot az RDF/XML szerializ�ci�ban haszn�ljuk, az mindig olyan XML n�vt�r-neveknek [XML-NS] felel meg, amelyek az RDF sz�k�szlet kifejez�seihez asszoci�l�dnak.
Megjegyz�s: Ez a n�vt�r-n�v ugyanaz, mint amelyet a kor�bbi RDF aj�nl�sban [RDF-MS] haszn�ltak.
Az rdf: n�vt�rben l�v� sz�k�szlet kifejez�seit
az RDF szintaxis-specifik�ci� [RDF-SZNTAXIS] 5.1
szekci�ja sorolja fel. Az RDF specifik�ci�k e kifejez�sek k�z�l n�h�nyat
specifikus RDF fogalmak megnevez�s�re defini�ltak, m�g m�sok szintaktikai
c�lokat szolg�lnak (pl. az rdf:ID
az RDF/XML szintaxis
r�sze).
Az RDF-ben haszn�lt adatt�pus-absztrakci� kompatibilis az XML S�ma 2. r�sz�nek [XML-SCHEMA2] adatt�pusain�l haszn�lt absztrakci�val.
Egy adatt�pus egy lexik�lis t�rb�l, egy �rt�kt�rb�l, �s egy lexik�lisr�l �rt�kre t�rt�n� lek�pez�sb�l �ll.
Egy adatt�pus lexik�lis tere Unicode [UNICODE] karakterl�ncok halmaza.
Egy adatt�pus lexik�lisr�l �rt�kre t�rt�n� lek�pez�se olyan p�rok halmaza, amelyek els� eleme az adatt�pus lexik�lis ter�hez, a m�sodik pedig az �rt�kter�hez tartozik:
Egy adatt�pus azonos�that� egy vagy t�bb URI hivatkoz�ssal.
Az RDF j�l m�k�dik b�rmilyen adatt�pus-defin�ci�val, amely megfelel ennek az absztrakci�nak, akkor is, ha azt nem az XML S�ma szerint defini�lt�k.
Az XML S�ma n�h�ny be�p�tett adatt�pusa viszont nem alkalmas az RDF-ben (adatk�nt) t�rt�n� haszn�latra. P�ld�ul a QName (min�s�tett n�v) adatt�pus elv�rja, hogy a n�vt�rdeklar�ci� szk�pban legyen (azaz a QName adatt�pust haszn�l� kontextus l�t�k�r�n bel�l legyen) a lek�pez�s sor�n, ez�rt a haszn�lata nem aj�nlott az RDF-ben. Az [RDF-SZEMANTIKA] az XML S�ma specifikus be�p�tett adatt�pusainak r�szletesebb kifejt�s�t tartalmazza.
Megjegyz�s: Amikor egy adatt�pust az XML S�ma seg�ts�g�vel deklar�lunk:
union
adatt�pus, olyan lexik�lis lek�pez�ssel,
amelyik a union
-t alkot� adatt�pusok egyik�hez
asszoci�l�dik.whiteSpace
adatt�pus m�dos�t� elem �rt�k�nek megfelel�en. Az RDF
adattipiz�l�s�n�l haszn�lt, lexik�lisr�l �rt�kre t�rt�n� lek�pez�s csak
ez ut�n t�rt�nik meg, s �gy a whiteSpace
adatt�pus m�dos�t�
elem m�r nincs hat�ssal az RDF adattipiz�l�s�ra.Az RDF lehet�v� teszi XML tartalom be�p�t�s�t egy megfelel� liter�lis �rt�k form�j�ban. Ezt a lehet�s�get tipikusan az RDF/XML szintaxis [RDF-SZNTAXIS] rdf:parseType="Literal" konstrukci�j�nak a haszn�lata teremti meg.
Az eff�le tartalmat �gy jel�lj�k az RDF gr�fban, hogy egy olyan tipiz�lt liter�lt haszn�lunk, amelynek az adatt�pusa egy speci�lis, be�p�tett adatt�pus, az rdf:XMLLiteral, amely a k�vetkez�k�ppen van defini�lva:
Megjegyz�s: Ennek az adatt�pusnak nem minden �rt�ke felel meg az [XML 1.1] szabv�nynak. Ha egy ilyen megfelel�s k�v�natos, akkor csak azok az �rt�kek haszn�lhat�k, amelyek teljesen normaliz�ltak az XML 1.1 szab�lyai szerint.
Megjegyz�s: Itt az XML �rt�kek halmaza �gy k�pzelhet� el, mint az [XML-INFOSET] halmaz, vagy az [XPATH] csom�pont-halmaz, amelyet egy megfelel� egyenl�s�gi f�ggv�nnyel megfeleltet�nk a lexik�lis form�nak.
Megjegyz�s: Az RDF alkalmaz�sok
haszn�lhatnak tov�bbi egyen�rt�k�s�gi rel�ci�kat is, pl. olyanokat, amelyek
egy xsd:string
adatt�pust egy rdf:XMLLiteral
adatt�pusnak feleltetnek meg,
amelynek eredm�nye az adott karakterl�nccal azonos egyetlen sz�vegcsom�pont
lesz.
Ez a fejezet az RDF absztrakt szintaxis�t defini�lja, mely l�nyeg�ben tripletek egy halmaza, amelyet RDF gr�fnak nevez�nk.
Ez a fejezet, egyebek mellett, az RDF gr�fok k�z�tti egyen�rt�k�s�get is defini�lja. Az egyen�rt�k�s�g defin�ci�ja az RDF tesztsorozat [RDF-TESZTEK] specifik�ci�j�nak t�mogat�s�hoz sz�ks�ges.
Implement�ci�s megjegyz�s: Ez az absztrakt szintaxis egy olyan szintaxis, amelyen kereszt�l a form�lis szemantik�t defini�ljuk. Az implement�ci�k �br�zolhatj�k a gr�fokat b�rmilyen m�s, ezzel egyen�rt�k� form�ban is. P�ld�ul: egy RDF gr�fban az rdf:XMLLiteral t�pus� liter�lok �br�zolhat�k nem kanonikus form�tumban is, mely esetben a kanonikuss� alak�t�s k�t ilyen liter�l �sszehasonl�t�sa sor�n t�rt�nik meg. Ez az �sszehasonl�t�s v�grehajthat� ak�r a szintaktikai strukt�r�k k�z�tt, ak�r az adott t�mater�leten bel�li elnevez�seik k�z�tt. Azok az implement�ci�k, amelyek semmi eff�le �sszehasonl�t�st nem ig�nyelnek, ezen az alapon j�l optimaliz�lhat�k.
Egy RDF triplet h�rom komponensb�l �ll:
Az RDF tripletet konvencion�lisan alany, �ll�tm�ny, t�rgy sorrendben �rjuk.
Az �ll�tm�nyt a triplet tulajdons�g�nak is nevezz�k.
Az RDF gr�f tripletek egy halmaza.
Egy RDF gr�f csom�pontjainak halmaz�t a gr�f tripletjeinek alanyai �s t�rgyai alkotj�k.
K�t RDF gr�f, G �s G', akkor egyen�rt�k�, ha egy olyan, M bijekt�v lek�pez�s �ll fenn a k�t gr�f csom�pontjainak halmazai k�z�tt, ahol:
Ebben a defin�ci�ban az M bijekt�v lek�pez�s megmutatja, hogy hogyan lehet a G-ben l�v� minden egyes �res csom�pontot helyettes�teni egy �j �res csom�ponttal, hogy G'-t kapjuk eredm�ny�l.
Az RDF gr�fban egy URI hivatkoz�s (amelyet RDF URI hivatkoz�snak nevez�nk), egy olyan [UNICODE] karakterl�nc, amely:
a k�dol�s:
Az ilyen tiltott �s �tugrott karakterek k�z� tartoznak az US-ASCII karakterk�szlethez nem tartoz�, tiltott karakterek mellett azok a kihagyand� karakterek is, amelyeket az [URI] dokumentum 2.4 szekci�ja felsorol, kiv�ve a (#) �s (%) karaktereket, valamint a sz�gletes z�r�jel karaktereket, amelyeket �jraenged�lyezett az [RFC-2732].
A nem enged�lyezett oktetteket az URI karakter �tugr� mechanizmus�val kell k�dolni, ami �gy t�rt�nik, hogy ezeket %HH form�ra konvert�ljuk, ahol HH az oktett �rt�k�nek megfelel� k�tjegy� hexadecim�lis sz�m.
K�t RDF URI hivatkoz�s akkor, �s csak akkor egyenl�, ha Unicode karakterl�nck�nt, karakterr�l karakterre �sszehasonl�tva egyenl�eknek bizonyulnak.
Megjegyz�s: Az RDF URI hivatkoz�sai kompatibilisek az anyURI adatt�pussal, ahogyan azt az XML schema adatt�pus [XML-SCHEMA2] defini�lja, de a helyi hivatkoz�sok helyett az abszol�t URI hivatkoz�sokra korl�tozva.
Megjegyz�s: Az RDF URI hivatkoz�sok kompatibilisek a Nemzetk�zies�tett forr�sazonos�t�val (Internationalized Resource Identifier, vagy IRI) amelyet az XML n�vterek specifik�ci�ja, az [XML Namespaces 1.1] defini�l.
Megjegyz�s: Ez a szekci� egy majdani RFC-t anticip�l a Nemzetk�zies�tett forr�sazonos�t�r�l. Az RDF implement�ci�k figyelmeztet� �zeneteket �rhatnak ki az olyan RDF URI hivatkoz�sok haszn�lata eset�n, amelyek nem felelnek meg az IRI tervezetnek [IRI draft], vagy e tervezet k�s�bbi ut�djainak.
Megjegyz�s: Az abszol�t URI hivatkoz�sokra t�rt�n� korl�toz�s megtal�lhat� az RDF absztrakt szintaxis�ban. Amikor m�r l�tezik egy j�l defini�lt b�zis-URI, akkor az olyan konkr�t szintaxisok, mint az RDF/XML, enged�lyezhetik a relat�v URI-k haszn�lat�t az abszol�t URI hivatkoz�sok r�vid�t�seik�nt.
Megjegyz�s: Mivel fenn�ll az �sszet�veszt�s kock�zata k�t olyan RDF URI, eset�n, amelyik konkr�t forr�sra t�rt�n� hivatkoz�s (dereferencing) eset�n egyen�rt�k�nek bizonyulna, a %-jellel �tugratott karakterk�dok haszn�lata er�sen ellenjavallt. (L�sd ehhez az URI-k egyen�rt�k�s�g�nek probl�mak�r�t (URI equivalence issue), amelyet a M�szaki Architekt�ra Csoport (Technical Architecture Group [TAG]) kezel.
Egy RDF gr�fban egy liter�l egy vagy k�t neves�tett komponenst tartalmaz.
Minden liter�lnak van egy lexik�lis form�ja, mely egy [UNICODE] karakterl�nc, Normal Form C [NFC] k�dol�ssal.
A t�pus n�lk�li liter�loknak van egy lexik�lis form�juk �s egy opcion�lis nyelv tegj�k, ahogyan azt az [RFC-3066] aj�nlja, �s amelyet kisbet�kre normaliz�lunk.
A tipiz�lt liter�loknak van egy lexik�lis form�juk, �s egy adatt�pus URI-j�k, mely egy RDF URI hivatkoz�s.
Megjegyz�s: Haszn�lhat�k az olyan liter�lok is, amelyek lexik�lis form�ja egy �sszetett karakterrel [pl. C-Cedilla] kezd�dik (ahogyan azt a [CHARMOD] szab�lyozza), ezek azonban egy�ttm�k�d�si probl�m�khoz vezethetnek, k�l�n�sen az [XML 1.1] szabv�nyt k�vet� XML alkalmaz�sokkal t�rt�n� adatcsere eset�n.
Megjegyz�s: Amikor a nyelv-teget haszn�ljuk, �gyeln�nk kell arra, hogy ne t�vessz�k �ssze a "nyelv" fogalm�t a "helyi konvenci�k" (locale) fogalm�val. A nyelv-teg kiz�r�lag a term�szetes nyelv� sz�vegre vonatkozik. Megjelen�t�si k�rd�sekkel csak a v�gfelhaszn�l�i alkalmaz�sokban sz�ks�ges foglalkozni.
Megjegyz�s: A nyelv-tegek kisbet�/nagybet� normaliz�ci�ja azonban m�r r�sze az absztrakt szintaxis le�r�s�nak, �s ez�ltal az RDF alkalmaz�sok absztrakt viselked�s�nek is. L�nyeges teh�t, hogy b�rmely k�t nyelv-teg �sszehasonl�t�sa se legyen �rz�keny az eredeti input kisbet�/nagybet� k�l�nbs�geire.
K�t liter�l akkor, �s csak akkor egyenl�, ha vel�k kapcsolatban az al�bbi �ll�t�sok hi�nytalanul igazak:
Megjegyz�s: Az RDF liter�lok k�l�nb�znek, �s megk�l�nb�ztethet�k az URI hivatkoz�sokt�l; p�ld�ul: a http://example.org mint (t�pus �s nyelv teg n�lk�li) RDF Literal nem egyenl� a http://example.org-gal mint RDF URI hivatkoz�ssal.
Az adatt�pus URI-k adatt�pusokra hivatkoznak. Az XML S�ma be�p�tett adatt�pusaira olyan URI-kkel hivatkozunk, mint pl: http://www.w3.org/2001/XMLSchema#int. Az rdf:XMLLiteral adatt�pus URI-je szint�n haszn�lhat� adatt�pusk�nt. Haszn�lhat�k m�g egy�b, implement�ci�t�l f�gg� mechanizmusok is, amelyekben szint�n URI-k hivatkoznak adatt�pusokra.
A tipiz�lt liter�l �rt�k�t �gy kapjuk meg, hogy a liter�l lexik�lis form�j�ra alkalmazzuk az adatt�pus�nak URI-j�hez asszoci�lt, lexik�lisr�l �rt�kre t�rt�n� lek�pez�st.
Ha a lexik�lis forma nincs benne annak az adatt�pusnak a lexik�lis ter�ben, amelyre a liter�l adatt�pus URI-je hivatkozik, akkor nem kapcsolhat� �rt�k a tipiz�lt liter�lhoz. Noha ez egy hiba, ilyen esetben m�gsem besz�l�nk szintaktikailag rosszul form�lt dokumentumr�l.
Megjegyz�s: Alkalmaz�si k�rnyezetben a tipiz�lt liter�lok �rt�k�nek �sszehasonl�t�sa (l�sd a 6.5.2 szekci�n�l) �ltal�ban c�lravezet�bb, mint a szintaktikai form�juk �sszehasonl�t�sa (l�sd a 6.5.1 szekci�n�l). Ugyan�gy, az RDF gr�fok �sszehasonl�t�s�n�l, azok szemantikai k�vetkezm�nyeinek �sszehasonl�t�sa (l�sd [RDF-SZEMANTIKA]) t�bbnyire c�lravezet�bb, mint a szintaktikai egyenl�s�g�k kimutat�sa (l�sd a 6.3 szekci�n�l).
Egy RDF gr�fban az �res csom�pontokat egy v�gtelen halmazb�l nyerj�k. Az �res csom�pontoknak ez a halmaza, tov�bb� az �sszes RDF URI hivatkoz�s halmaza, valamint az �sszes liter�l halmaza p�ronk�nt diszjunkt halmazokat alkotnak.
Egy�b tekintetben az �res csom�pontoknak ez a halmaza tetsz�leges.
Az RDF nem hivatkozik az �res csom�pontok semmilyen bels� strukt�r�j�ra. K�t �res csom�pontr�l mindig eld�nthet�, hogy azonosak-e, vagy sem.
Az RDF olyan RDF URI hivatkoz�st haszn�l, mely egy er�forr�s kontextusf�ggetlen azonos�t�jak�nt mag�ban foglalhat egy er�forr�sr�sz-azonos�t�t. Ugyanakkor az RFC 2396 [URI] kimondja, hogy egy okumentumr�sz-azonos�t� jelent�se a dokumentum MIME tartalomt�pus�t�l f�gg, vagyis kontextusf�gg�.
Ezek az ellentmond�nak t�n� n�zetek kib�k�thet�k, ha meggondoljuk, hogy egy RDF gr�fban szerepl� URI hivatkoz�st az application/rdf+xml MIME t�pus szerint kezel�nk [RDF-MIME-TYPE]. Ha teh�t adott egy RDF URI hivatkoz�s, mely egy abszol�t URI-b�l �s egy er�forr�sr�sz-azonos�t�b�l �ll, akkor az er�forr�sr�sz-azonos�t� ugyanazt a dolgot azonos�tja, mint amit az az abszol�t URI komponens, mely egy application/rdf+xml �br�zol�s� er�forr�sra mutat. �gy teh�t:
Ez lehet�v� teszi, hogy oly m�don haszn�ljuk az URI hivatkoz�sokat, �s ezek jelent�seit, hogy az megfeleljen az RDF modell-elm�let�nek �s alkalmaz�s�nak, de megfeleljen a Web hagyom�nyos viselked�s�nek is. Jegyezz�k meg teh�t, hogy az RDF (mint nyelv) szempontj�b�l nem k�vetelm�ny az, hogy egy RDF alkalmaz�s konkr�tan el is tudja �rni a gr�fj�ban szerepl� URI hivatkoz�sokkal azonos�tott er�forr�sok b�rmilyen reprezent�ci�j�t.
Ez a dokumentum Pat Hayes, Sergey Melnik �s Patrick Stickler jelent�s hozz�j�rul�s�val k�sz�lt. Az � ir�ny�t�sukkal fejlesztett�k ki azt a keretet, amelyet az olyan adatt�pusokr�l sz�l� RDF specifik�ci�csal�d �r le, mint az eg�sz sz�mok �s a d�tumok.
A szerkeszt�k k�sz�netet mondanak az �rt�kes hozz�j�rul�suk�rt az al�bbi munkat�rsaknak: Frank Manola, Pat Hayes, Dan Brickley, Jos de Roo, Dave Beckett, Patrick Stickler, Peter F. Patel-Schneider, Jerome Euzenat, Massimo Marchiori, Tim Berners-Lee, Dave Reynolds �s Dan Connolly.
Jeremy Carroll ez�ton szeretn� k�sz�net�t kifejezni Oreste Signore �rnak, aki vend�gl�t�ja volt a W3C Olasz Irod�j�n�l, valamint az Allessandro Fedo Inform�ci�tudom�nyi �s Inform�ci�technol�giai Int�zetn�l (Istituto di Scienza e Tecnologie dell'Informazione "Alessandro Faedo"), mely az olasz nemzeti kutat�si tan�cs (Consiglio Nazionale delle Ricerche) r�sze, �s ahol Jeremy vend�gkutat�k�nt dolgozik.
Ez a dokumentum az RDF Mag Munkacsoport b�lcs �s kitart� egy�ttgondolkod�s�nak eredm�nye. E csoport tagjai: Art Barstow (W3C), Dave Beckett (ILRT), Dan Brickley (ILRT), Dan Connolly (W3C), Jeremy Carroll (Hewlett Packard), Ron Daniel (Interwoven Inc), Bill dehOra (InterX), Jos De Roo (AGFA), Jan Grant (ILRT), Graham Klyne (Nine by Nine), Frank Manola (MITRE Corporation), Brian McBride (Hewlett Packard), Eric Miller (W3C), Stephen Petschulat (IBM), Patrick Stickler (Nokia), Aaron Swartz (HWG), Mike Dean (BBN Technologies / Verizon), R. V. Guha (Alpiri Inc), Pat Hayes (IHMC), Sergey Melnik (Stanford University) �s Martyn Horner (Profium Ltd).
Ez a specifik�ci� �p�t tov�bb� egy kor�bbi RDF modell �s szintaxis dokumentumra, amelyet Ora Lassilla �s Ralph Swick szerkesztettek, valamint egy RDF s�ma dokumentumra is, amelynek a szerkeszt�i Dan Brickley �s R. V. Guha voltak. Azok az RDF �s RDF S�ma Munkacsoport-tagok, akik r�sz vettek ezeknek a kor�bbi dokumentumoknak a kidolgoz�s�ban, a k�vetkez�k: Nick Arnett (Verity), Tim Berners-Lee (W3C), Tim Bray (Textuality), Dan Brickley (ILRT / University of Bristol), Walter Chang (Adobe), Sailesh Chutani (Oracle), Dan Connolly (W3C), Ron Daniel (DATAFUSION), Charles Frankston (Microsoft), Patrick Gannon (CommerceNet), R. V. Guha (Epinions, previously of Netscape Communications), Tom Hill (Apple Computer), Arthur van Hoff (Marimba), Renato Iannella (DSTC), Sandeep Jain (Oracle), Kevin Jones, (InterMind), Emiko Kezuka (Digital Vision Laboratories), Joe Lapp (webMethods Inc.), Ora Lassila (Nokia Research Center), Andrew Layman (Microsoft), Ralph LeVan (OCLC), John McCarthy (Lawrence Berkeley National Laboratory), Chris McConnell (Microsoft), Murray Maloney (Grif), Michael Mealling (Network Solutions), Norbert Mikula (DataChannel), Eric Miller (OCLC), Jim Miller (W3C, emeritus), Frank Olken (Lawrence Berkeley National Laboratory), Jean Paoli (Microsoft), Sri Raghavan (Digital/Compaq), Lisa Rein (webMethods Inc.), Paul Resnick (University of Michigan), Bill Roberts (KnowledgeCite), i Tsuyoshi Sakata (Digital Vision Laboratories), Bob Schloss (IBM), Leon Shklar (Pencom Web Works), David Singer (IBM), Wei (William) Song (SISU), Neel Sundaresan (IBM), Ralph Swick (W3C), Naohiko Uramoto (IBM), Charles Wicksteed (Reuters Ltd.), Misha Wolf (Reuters Ltd.) �s Lauren Wood (SoftQuad).
application/rdf+xml
is archived at
http://www.w3.org/2001/sw/RDFCore/mediatype-registration .Nem voltak l�nyeges v�ltoztat�sok.
Az al�bbi szerkeszt�i v�ltoztat�sokat hajtott�k v�gre az anyagon: