Юрій Дрогобич
Юрій Дрогобич | |
---|---|
![]() | |
Ім'я при народженні | Юрій Михайлович Котермак |
Псевдо | Georgius Drohobicz |
Народився | 1450 Дрогобич, Руське воєводство, Королівство Польське |
Помер | 4 лютого 1494[1] Краків, Королівство Польське |
Поховання | Краків |
Країна | ![]() |
Національність | українець |
Діяльність | ректор Болонського університету, професор Ягеллонського університету |
Alma mater | Болонський університет і Ягеллонський університет |
Вчителі | Girolamo Manfredid |
Знання мов | латина, церковнослов'янська, українська і руська |
Заклад | Ягеллонський університет і Болонський університет |
Титул | професор |
Конфесія | католик |
Батько | Михайло Донат-Котермак |
|
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Stamp_of_Ukraine_s343.jpg/200px-Stamp_of_Ukraine_s343.jpg)
Юрій Дрогобич, також Магістр Георгій Дрогобич з Русі, також — Юрій Михайлович Донат, він же — Юрій Михайлович Котермак (лат. Georgius Drohobicz de Russia, пол. Jurij Drohobycz, італ. Giorgio da Leopoli); біл. 1460, Дрогобич, Руське воєводство, Королівство Польське — 4 лютого 1494, Краків, Королівство Польське) — руський науковець епохи Відродження, освітній діяч, поет, філософ, астроном та астролог. Доктор медицини та філософії. Ректор Болонського університету медицини й вільних мистецтв, професор і віце-канцлер Істрополітанської академії у Братиславі, професор Ягеллонського університету в Кракові[2][3]. Можливо, був одним із викладачів Миколи Коперника.
Юрій Дрогобич вважається першим серед східнослов'янських мислителів автором друкованого твору, виданого латиною, а також першим відомим доктором медицини, який отримав науковий ступінь в європейському університеті і походив з Русі.
Народився у Дрогобичі (тоді — Руське воєводство, Королівство Польща) в сім'ї солевара Михайла-Доната.
Першу освіту отримав у священника церкви святого Юра о. Евтимія. Тоді ж отримав перші знання про розрахунок пасхалій і основні знання з латини.
Наприкінці 1468 або на початку 1469 вступив до Яґеллонського університету (Краків), де здобув наукові ступені бакалавра (1470) і магістра (1473). Вивчав медицину та вільні мистецтва в Болонському університеті, де став доктором філософії (бл. 1478) і медицини (бл. 1482)
У Болоньї в 1478—1479 і 1480—1482 роках читав лекції з астрономії. Про високу оцінку його кваліфікації свідчить те, що Юрієві визначено подвійну платню — двісті лір замість звичайних ста.[4]
З 1481 до 1482 року був ректором Болонського університету — найстарішого в Європі, в історію якого він увійшов під іменем «Джорджо да Леополі»[5][6] — Юрія зі Львова. Ректор — адміністративний керманич університету — обирався з викладачів на два роки. Юрій Дрогобич готував з професорами розклад лекцій, заповнював вакансії, встановлював порядок оплати праці професорів, контролював їхню роботу, організовував диспути, мав право кримінальної юрисдикції над усіма, хто перебував на службі чи навчався в університеті.
Підтримував тісні зв'язки з визначними італійськими вченими-гуманістами, серед них Марціо Галеотто[it], Реґіомонтан[7].
З 1487 року працював професором медицини Ягеллонського університету, мав чин королівського лікаря.
Викладацька діяльність Юрія Дрогобича була спрямована на поширення гуманістичних ідей епохи Відродження. Він вважав, що ідеал доброчесності — Бог, до якого людина може наблизитися завдяки самовдосконаленню.
У бібліотеках Парижа збереглися копії двох астрологічних трактатів Юрія Дрогобича, а в Баварській державній бібліотеці в Мюнхені — його прогноз на 1478 рік, переписаний німецьким гуманістом Гартманом Шеделем. Ці праці свідчили про ґрунтовну обізнаність вченого з античною і середньовічною літературою.
Серед його студентів був майбутній видатний астроном Миколай Коперник, автор трактату «Про обертання небесних сфер», що поклав початок нового геліоцентричного погляду на будову Сонячної системи.
Помер у м. Кракові, де й був похований.
7 лютого 1483 року в Римі видав книгу «Прогностична оцінка поточного 1483 року» (Iudicium pronosticon Anni MCCCCLXXXIII Currentis), яка є першою відомою друкованою книгою, написаною українцем. У цій книзі, окрім астрологічних прогнозів, були відомості з географії, астрономії, метеорології, філософії. Вчений подає визначені ним координати міст: Вільнюса (Вільно), Дрогобича, Львова, ряду міст Італії й Німеччини, чим виявляє ґрунтовну обізнаність у географії всієї Європи. «Прогностик» певною мірою знайомив європейського читача з країнами Східної Європи. У розділі «про становище Польщі» він підкреслює, що Львів і Дрогобич належать не до Польщі, а до Русі, під якою розуміє «Руське Королівство» — колишні володіння галицько-волинського короля Данила. Така характеристика тодішньої політичної карти Східної Європи свідчить, що за кордоном Юрій Дрогобич прагнув представляти саме Русь, під якою розумів насамперед Галичину[4].
Юрій Дрогобич зазначав, що населенню християнських країн загрожують «великі небезпеки… у зв'язку з пригнобленням князями і панами». Висловив упевненість у здатності людського розуму пізнати закономірності світу.
- Haisa Pessina Longo; presentazione di Fabio Roversi-Monaco[it].
- Bologna: Editrice Bologna, 1988. 69 p. : ill., facsims. ; 24 cm.
- Series: «Memorie e documenti dello Studio bolognese».
- Топоніми
- Іменем Юрія Дрогобича названі вулиці у Дрогобичі, Львові, Калуші, Краматорську, Смілі;
- меморіальна дошка Юрію Дрогобичу на фасаді Болонського університету (2011)[8].
- У місті Дрогобич, на батьківщині вченого
- пам'ятник авторства скульпторки Теодозії Бриж (за її авторства існує пам'ятник Юрію Дрогобичу й у Болоньї);
- Львівський обласний академічний музично-драматичний театр імені Юрія Дрогобича;
- дрогобицька школа № 16 імені Юрія Дрогобича (рішення президії Дрогобицької міської Ради народних депутатів першого демократичного скликання від 25 червня 1990 року);
- місцеве мандрівне радіо «Котермак»;
- масонська ложа «Юрій Котермак» № 7 у складі Великої Ложі України;
- кав'ярня «Котермак», яка діяла в місті в період 2014—2015 роках.
- Література
- історична повість «Юрій Дрогобич» Ярослава Ісаєвича (монографія 1972 року, друком повість вийшла 1994 року)[9];
- Юрію Дрогобичу присвячено першу книгу історичного роману «Безмежна доля» Володимира Мельникова (2014)[10][11].
- Різне
- поштова марка із зображенням Юрія Котермака-Дрогобича (випущена за Незалежної Україні);
- монета, присвячена Міжнародному року астрономії — із зображенням Юрія Котермака-Дрогобича на реверсі (2009)[12];
- Відзнака «500 років з дня виходу в світ першої книги українського автора» із барельєфом Юрія Дрогобича — пам'ятна медаль випущена на честь 500-ліття з дня виходу у світ «Прогностика…» Юрія Дрогобича;
- епізодів документально-історичного серіалу «У пошуках істини» — «Нострадамус із Дрогобича» (ефір від 4 квітня 2008)[13];
- 17-й курінь УПЮ носить ім'я Юрія Котермака (Дрогобича).
- Острозька академія
- Відзнака «500 років з дня виходу в світ першої книги українського автора»
- Юрій Дрогобич (повість)
- ↑ а б https://day.kyiv.ua/ru/article/istoriya-i-ya/yuriy-drogobych-v-kontekste-formirovaniya-ukrainskoy-elity
- ↑ Імена в медицині у відгомоні часу. 2015 рік. Календар знамен. та пам'ятн. дат / Укладачі: С. М. Булах, Л. Є. Корнілова, М. С. Слободенюк. Наук. консультант засл. працівник культури України Р. І. Павленко. Ред. Н. М. Бортнік.— К.: Національна наук. мед. бібліотека України, 2015.— С. 4.
- ↑ Дрогобич Юрій (Котермак) (бл. 1450 — 04.02.1494) — філософ, астроном та астролог, ректор Болонського університету в 1481—1482, перший український автор друкованої книги // ВУЕ
- ↑ а б Юрій Дрогобич в контексті формування української еліти. Юрій Дрогобич в контексті формування української еліти. Процитовано 16 червня 2016.
- ↑ Українське небо / Студії над історією астрономії в Україні — Google книги
- ↑ Італійський слід великого українця [Архівовано 1 грудня 2017 у Wayback Machine.] // Marianna Soronevych, Gazeta Ukrainska / «Українська газета» в Італії
- ↑ Він був ректором у Болоньї — Юрій Котермак. Архів оригіналу за 7 лютого 2015. Процитовано 7 лютого 2015.
- ↑ Чит. Дмитро Федан, У Болонському університеті відкрили меморіальну дошку Юрію Дрогобичу // Каменярі. — 2011. — 11 березня. — № 9. — С. 2.
- ↑ Ісаєвич Я. Юрій Дрогобич. Історична повість… — С. 17—95.
- ↑ Имир Ельник (Володимир Мельников). Безмежна доля; про невідоме і неймовірне в житті видатного галичанина Юрія Дрогобича, 169 с. — 1000 экз. Архів оригіналу за 12 липня 2019. Процитовано 25 липня 2018.
- ↑ Історичний роман про Юрія Дрогобича в каталозі Національної бібліотеки України ім. В. І. Вернадського
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 25 серпня 2009. Процитовано 15 липня 2010.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ [1]
- Ісаєвич Я. Дрогобич Юрій // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 466. — ISBN 966-00-0405-2.
- Дрогобич Юрій // Довідник з історії України. За ред. І. Підкови та Р. Шуста. — К. : Генеза, 1993.
- Кревецький Іван. Прогностик Юрія Дрогобича — наша найстарша печатана книжка. Появилася 1483 р. в Римі і присвячена Папі. Її автор: Галичанин// Нова Зоря. — 1932.– Ч. 32. — 1 трав.
- Білецький В. С. 509 років тому: [про Ю. Котермака (Дрогобича) — д-ра медицини, філос., астрономії та його кн. «Прогностична оцінка поточного 1483 року»] // Східний часопис. — 1992. — 16 січ. (№ 1). — С. 8. — Подано під псевд.: Петро Плай. — Дод. до газ. «Сіл. Донеччина».
- Гайдай Л. Історія України в особах, термінах, назвах і поняттях. — Луцьк : Вежа, 2000.
- Ісаєвич Я. Д. Юрій Дрогобич. Історична повість. — К. : Молодь, 1972. — 121 с. — («Життя славетних»). — Вип. 16.
- Прогностичний погляд на 1483 рік. Дрогобич Юрій. Роки і пророцтва / Уклад. і наук. ред. В. М. Вандишев. — X. : Факт, 2002.
- Прогностичне судження про 1478 рік. Дрогобич Юрій. Роки і пророцтва / Уклад. і наук. ред. В. М. Вандишев. — X. : Факт, 2002., українською
- Імена в медицині у відгомоні часу. 2015 рік. Календар знаменних та пам'ятних дат / Укладачі: С. М. Булах, Л. Є. Корнілова, М. С. Слободенюк. Наук. консультант засл. працівник культури України Р. І. Павленко. Ред. Н. М. Бортнік.— К.: Національна наукова медична бібліотека України, 2015.— 114 с.
- Ісаєвич Я. Юрій з Дрогобича // Український історичний журнал. — 1960. — № 4; Юрій Котермак з Дрогобича і його книга// Бібліотекознавство і бібліографія, — 1969. — Вип. 7;
- Вавричин М., Ісаєвич Я. Юрій Дрогобич: До 500-річчя виходу першої книги вітчизняного автора. Бібліографічний покажчик. — Львів, 1983;
- Ісаєвич Я. Юрій з Дрогобича // Аксіоми для нащадків. Українські імена у світовій науці. — Львів, 1992;
- Isajevych Ja. George Drohobych's astronomical treatises and their Arabic Sources// The Introduction of Arabic Philosophy into Europe. — Leiden, 1994;
- Исаевич Я. Дрогобыч Юрий. Годы и пророчества. — Харьков, 2002.
- Ісаєвич Я. Збереглися два томи// Друг читача (Київ). — 1983. — № 9. — 3 бер. — С 7.
- Бічуя Ніна. Дрогобицький звіздар. — Київ: Рад. письменник, 1970. — 108 с.
- Оксана Кравченко. Українець, який став доктором медицини в епоху Відродження. Газ. «Цікава газета на вихідні», 4 жовтня 2018 р., с. 7.
- Дрогобич Юрій // Медична енциклопедія / Червяк П. І. — Видання третє, доповнене. — Київ, Вид. центр «Просвіта», 2012. — С. 1263—1264. — 1504 с. — ISBN 978-966-2133-86-8
- Дрогобич Юрій // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 5. Біографічна частина: А-М / Відп. ред. М. М. Варварцев. — К.: Ін-т історії України НАН України, 2014. — с. 145—146.
- Дрогобицький Юрій // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1958. — Т. 2 : Д — Є, кн. 3. — С. 384. — 1000 екз.
- Шендеровський В. Він був ректором у Болоньї — Юрій Котермак / Василь Шендеровський. Нехай не гасне світ науки. Книга перша.
- Юрій Дрогобич в контексті формування української еліти // День. — 2003. — 2 серп.
- Дрогобич Юрій // Універсальний словник-енциклопедія / гол. ред. ради чл.-кор. НАНУ М. Попович. — 3-тє вид., перероб., доп. — К. : Всеувито. Новий друк. — 2003. — 1414 с.
- Ізборник. Дрогобич (Котермак) Юрій
- Юрій Дрогобич
- Lista ludzi związanych ze Lwowem
- Proroctwa Drohobycza (po łacinie)
- Краківські сліди Юрія Дрогобича
- Nel mondo degli Slavi: incontri e dialoghi tra culture
- Народились 1450
- Померли 4 лютого
- Померли 1494
- Поховані в Кракові
- Випускники Болонського університету
- Випускники Ягеллонського університету
- Викладачі Ягеллонського університету
- Науковці Болонського університету
- Середньовічні українські письменники
- Українські прогностики
- Українські філософи
- Українські астрономи
- Українські медики
- Українські гуманісти
- Ректори Болонського університету
- Уродженці Дрогобича
- Навчалися у Дрогобичі
- Бойки
- Астрологи
- Доктори медицини
- Нова латина
- Історія Дрогобича
- Християнські філософи
- Померли в Кракові
- Люди, на честь яких названо вулиці
- Люди на марках
- Астрономи XV століття