Tysklands riksvapen
Den här artikeln behöver källhänvisningar för att kunna verifieras. (2024-08) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/Coat_of_arms_of_Germany.svg/250px-Coat_of_arms_of_Germany.svg.png)
Tysklands riksvapen, kallat förbundsvapen (tyska: Bundeswappen) eftersom Tyskland är en förbundsrepublik, visar i fält av guld en svart örn med röd beväring. Vapnet kallas i Tyskland ofta för der Bundesadler (förbundsörnen), i stället för det tidigare der Reichsadler (riksörnen) eller der Wehrmachtsadler (värnmaktsörnen).
Historia
[redigera | redigera wikitext]Örnen var från början en kejserlig symbol i det Heliga Romerska Riket (Tysk-Romerska riket), men eftersom detta rike under århundradenas gång kom att bli alltmer identifierat med Tyskland, kom också örnen att uppfattas som en symbol för Tyskland. En örn ingick även i vapnet för Kejsardömet Tyskland som bildades 1871 och den därpå följande Weimarrepubliken. Det nuvarande vapnet antogs av Tyskland år 1919. 1935 ersatte det av Nazitysklands örn. 1950 återtog Västtyskland vapnet.
En örn finns också i vapnen för bland annat Polen, Serbien, Österrike och Ryssland.
Tyska förbundet 1815–1866
[redigera | redigera wikitext]Tyska förbundet använde en dubbelörn, det vill säga en örn med två huvuden. Eftersom dubbelörnen hade kommit att uppfattas som en tysk nationalsymbol användes den även av Tyska förbundet.
Kejsarriket 1871–1918
[redigera | redigera wikitext]När Tyskland enades 1871 skapade man också ett nytt riksvapen. Också det innehöll en örn, men nu endast med ett huvud, likt örnen i Preussens vapen. Preussen var den dominerande delstaten i det nyskapade kejsardömet Tyskland.
Weimarrepubliken 1919–1933
[redigera | redigera wikitext]Dagens vapen infördes i Weimarrepubliken 1919. Heraldiskt var det lika med Tysklands nutida vapen men på den tiden brukade det konstnärligt framställas annorlunda. Detta vapen bröt i sin enkelhet med det kejserliga Tysklands vapen.
Nazityskland 1933–1945
[redigera | redigera wikitext]I Nazityskland avbildades örnen med ett hakkors i klorna. Vapnet infördes i samband med partidagarna i Nürnberg 1935. En snarlik symbol men med örnens huvud vänt åt andra hållet användes av Nazistpartiet.
Förbundsrepubliken sedan 1949
[redigera | redigera wikitext]Förbundspresident Theodor Heuss fastställde 1950 det nuvarande vapnet för Förbundsrepubliken Tyskland (Västtyskland) med grundval i det vapen som hade använts under Weimarrepublikens tid. Egentligen var det samma vapen som återupptogs, men nu för tiden brukar det bildmässigt framställas något annorlunda jämfört med på 1920-talet. När Östtyskland uppgick i Västtyskland 1990 blev vapnet det återförenade Tysklands vapen.
-
Tyska förbundet
-
1871 års stora kejserliga riksvapen (uteslutande använt av statsöverhuvudet)
Exempel på den tyska örnens användning i dag
[redigera | redigera wikitext]-
Örnen då den används av federala myndigheter
-
Örnen i förbundsrådets logotyp
-
Förbundspresidentens baner
-
Förbundsdagens örn
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Tysklands statsvapen.
|