Röd sumpkräfta
Röd sumpkräfta | |
![]() | |
Systematik[1] | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Leddjur Arthropoda |
Understam | Kräftdjur Crustacea |
Klass | Storkräftor Malacostraca |
Ordning | Tiofotade kräftdjur Decapoda |
Infraordning | Astacidea |
Familj | Cambaridae |
Släkte | Procambarus |
Art | Röd sumpkräfta P. clarkii |
Vetenskapligt namn | |
§ Procambarus clarkii | |
Auktor | Girard, 1852 |
Synonymer | |
| |
Hitta fler artiklar om djur med |
Röd sumpkräfta[2] (Procambarus clarkii) är en sötvattenlevande kräfta.
Utbredning
[redigera | redigera wikitext]Röd sumpkräfta förkom ursprungligen i norra Mexiko och sydöstra USA. Idag finns den inplanterad i andra delar av Syd- och Nordamerika samt i Afrika, Asien och Europa. I Nordeuropa kan populationerna fortleva men utvidgas inte[källa behövs], medan den i Sydeuropa förökar sig och aktivt koloniserar nya områden. Detta sker på bekostnad av de inhemska populationerna av flodkräfta (Astacus astacus) och olika arter av Austropotamobius.
Uteseende och ekologi
[redigera | redigera wikitext]Till skillnad från till exempel signalkräfta så är sumpkräftan röd till färgen redan som levande, särskilt på buksidan. [3] Röd sumpkräfta växer snabbt, och vuxna exemplar kan nå vikter på över 50 g och bli 5,5–12 cm långa. De kan också överleva i lätt salthaltigt vatten, vilket är ovanligt bland kräftor.
Röd sumpkräfta och människan
[redigera | redigera wikitext]Röd sumpkräfta är invasiv enligt EU-förordning 1143/2014 och det är därför olagligt att byta, odla, föda upp, transportera, använda eller sälja individer av arten. Förbudet gäller vuxna kräftor såväl som ägg och ungdjur.[4] Det är dock tillåtet att importera kokta och/eller frysta exemplar, vilket sker i stor utsträckning, främst som människoföda.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ Standard Report Page: ”Procambarus clarkii” (på engelska). ITIS. 2004. http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=97491. Läst 10 augusti 2009.
- ^ https://artfakta.se/naturvard/taxon/procambarus-clarkii-6007840
- ^ Anders Lundquist (1999). ”Varför blir kräftor röda när man kokar dem?”. Institutionen för cell- och organismbiologi, Lunds universitet. http://www.djur.cob.lu.se/Svar/Djur3.html#Kraft. Läst 10 augusti 2009.
- ^ ”Artskyddsförordning (2007:845)”. Miljödepartementet. 20 november 2007. http://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/artskyddsforordning-2007845_sfs-2007-845."18 § Det är förbjudet att till Sverige föra in levande sötvattenskräftor av arter inom familjerna Astacidae, Cambaridae och Parastacidae. Förbudet gäller kräftornas alla levnadsstadier."