Grónsko
Grónsko | |||||
| |||||
Národné motto: nie je | |||||
Štátna hymna: Nunarput utoqqarsuanngoravit (Ty naša starobylá zem) | |||||
![]() | |||||
Miestny názov | |||||
• dlhý | Kalaallit Nunaat (grón.), Grønland (dán.) | ||||
• krátky | Kalaallit Nunaat | ||||
Hlavné mesto | Nuuk (Godthåb) °′ .š. °′ .d. | ||||
Najväčšie mesto | Nuuk (Godthåb) | ||||
Úradné jazyky | grónčina | ||||
Demonym | Grónčan | Grónčanka | ||||
Štátne zriadenie hlava štátu vysoký komisár predseda vlády |
autonómne územie Dánska s vlastnou vládou a parlamentom, od 21.6.2009 rozšírenie právomoci grónskej vlády Frederik X. Julie Præst Wilche Múte Bourup Egede | ||||
Vznik | autonómia s vlastnou správou od 1979 | ||||
Susedia | Nemecko, Švédsko, Nórsko, Kanada, Island | ||||
Rozloha • celková • voda (%) |
2 166 086 km² (13.) km² (81,1 %) | ||||
Počet obyvateľov • odhad (2016) • sčítanie (2005) • hustota (2016) |
56 483 (210.) 56 375 0,028/km² | ||||
HDP • celkový • na hlavu (PKS) |
2011 11,59 mld. $ (n/a.) 37 009 $ (n/a.) | ||||
Index ľudského rozvoja (2010) | 0,786 (61.) – stredný | ||||
Mena | dánska koruna () | ||||
Časové pásmo • Letný čas |
(UTC+0 až UTC-4) (UTC) | ||||
Medzinárodný kód | GL | ||||
Medzinárodná poznávacia značka | KN | ||||
Internetová doména | .gl | ||||
Smerové telefónne číslo | +299 | ||||
Gramotnosť: približne 100% |
Súradnice: 72°S 40°Z / 72°S 40°Z
Grónsko (grón. Kalaallit Nunaat – „Krajina ľudí“, po dánsky Grønland – „Zelená krajina“) sa nachádza na severovýchod od Kanady, vďaka čomu je zemepisná súčasť Severnej Ameriky – ale historicky, politicky a ekonomicky ide o krajinu veľmi spojenú s Európou.
Grónsko je najväčší ostrov na svete (rozloha: 2 175 600 km².), ale iba 15 percent územia (asi s veľkosťou Britských ostrovov) je trvalo bez ľadu. Zvyšok pokrýva ľad dosahujúci na niektorých miestach hrúbku až 3 000 m. Tento ľadovec (pokrývajúci približne 1,8 milióna km2) je po Antarktickom ľadovci druhý najväčší na svete.
Výskum environmentálnej DNA zo severovýchodnej oblasti ostrova (Kap København) ukazuje, že pred 2 miliónmi rokov bola priemerná ročná teplota o 10 - 17°C vyššia oproti dnešku. Skúmaný sediment mal mocnosť takmer 100 metrov a ukladal sa asi 20000 rokov. Podarilo sa v ňom identifikovať 41 eDNA, niektoré dosiaľ neznáme druhy alebo rody. Ekosystém tej doby zahŕňal živočíchy ako husy, hlodavce, soby, zajace a mastodonty. Rástli tu brezy, topole, rôzne kroviny a byliny.[1][2]
Ostrov objavil roku 875 vikinský moreplavec Gunnbjørn Ulfsson. V rokoch 982 – 985 preskúmal juhozápadné pobrežie Erik Červený. Neskôr ostrov osídlili prisťahovalci z Islandu. Na ostrove žije iba 56 000 ľudí, z čoho 48 000 sú Inuiti. Úradný jazyk je grónčina. Do júna 2009 bol okrem grónčiny úradný jazyk aj dánčina. Grónsko bola kolónia od roku 1380 a až keď sa roku 1953 stalo súčasťou Dánska, získalo samostatnosť. Aj Grónsko reprezentujú v dánskom parlamente dvaja stáli zástupcovia. Grónsky parlament Landsting sa volí každé štyri roky.
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]Starovek a stredovek
[upraviť | upraviť zdroj]- okolo 3000 pred Kr. prišli predkovia prvých Inuitov cez Beringovu úžinu z Ázie na Aljašku
- cca 2500 pred Kr. prvé sťahovanie Indiánov do Grónska (kultúra Sarqaq)
- 500 pred Kr. až 1000 po Kr. indiánska kultúra Dorset
- okolo roka 875 objavil tento ostrov viking Gunnbjørn Ulfsson, nazýva ho Gunnbjørnland
- 982 Erik Červený uniká z Islandu a pristáva na juhozápade Grónska. Od roku 986 osídľuje so svojou družinou okolie Brattahlíðu
- 986 – z 25 lodí vysťahovalcov iba 14 pripláva až do Grónska. Vezú asi o 700 ľudí.
- Z doby okolo roku 1000 sú na juhu Grónska zachované ruiny obydlí a kostolov
- 1000 Leif Eriksson (syn Erika Červeného) sa vracia z Nórska už ako kresťan a priváža so sebou aj jedného misionára. Z grónskych Vikingov sa stávajú kresťania, vybudoval sa prvý kostol
- okolo roka 1000 objavil Leif Eriksson Severnú Ameriku. (Vinland) Obchodné vzťahy s Vinlandom trvajú až do 14. storočia
- od roka 1000 – sťahovanie Inuitov z Aljašky a severnej Kanady do Grónska (kultúra Thule)
- 1076 Adam Brémsky zaznamenáva vo svojej kronike arcibiskupstva Hamburk prvú písomné zmienku o osídlení a christianizácii Grónska, ktoré nazýva Gronland
- 1124 – 1126 zriadená vlastná diecéza pre Grónsko so sídlom v Gardarz, dnešnom Igaliku.
- 1350 Ivar Bardarsson, islandský cirkevný činiteľ, zaznamenáva, že osídlenie na západe bolo uzatvorené. V blízkosti územia Normanov sa objavujú Inuiti a zachraňujú ich.
- 1408 posledná písomná zmienka o Normanoch, svadba v kostole v Hvalsey. Kontakt s Nórskom a Islandom sa prerušuje. Veľký nedostatok dreva.
- cca 1550 mizne posledná normanská osada v Grónsku. Je nejasné, či Normani vyhynuli alebo sa zmiešali s Inuitmi
Novovek
[upraviť | upraviť zdroj]- 1721 nové európske osídlenie Grónska od nórskeho misionára Hansa Egedeho
- 18. a 19. storočia: hlavne holandskí, dánski a nemeckí veľrybári opakovane navštevujú Grónsko. Na plavbách do Grónska bohatne nemecké mesto Flensburg (vtedy druhý najväčší dánsky prístav)
- 1814 Kielský mier: Grónsko sa dostáva pod dánsku nadvládu
- Po druhej svetovej vojne zriaďuje USA v Grónsku svoju leteckú základňu (Thule Air Base). 1951 je uzatvorená zmluva medzi Dánskom a USA o spoločnej obrane ostrova
- 1953 Grónsko sa stáva vnútornou súčasťou Dánska
- 1979 Grónsko dostáva autonómiu (vlastná vláda a parlament)
- 1982 Referendum o výstupe z Európskeho spoločenstva
- 1985 Grónsko vystupuje z Európskeho spoločnejstva, ale ponecháva si aj naďalej štatút zámorského teritória ES s výhodami colnej únie
Politický systém
[upraviť | upraviť zdroj]V krajine sídli parlament (Landsting) volený na 4 roky, ktorý si zo svojich 31 poslancov volí premiéra a vládu (Hjemmestyre). Tá riadi všetky záležitosti dotýkajúce sa grónskej domácej politiky, vrátane zákonodarstva. Dánsku pripadá len obrana krajiny a zahraničná politika, pričom samozrejme veľa rozličných rôznych aspektov zahraničnej politiky si spravujú sami Grónčania (vzťahy s ostatnými Inuitmi a pod..) Grónsko, tak isto ako ani Dánsko, nie je člen Menovej Únie (neprijalo euro).
Hlavou štátu je dánsky monarcha, v súčasnosti Frederix X. Predseda vlády je zvyčajne predseda najsilnejšej strany v grónskom parlamente.
Obyvateľstvo
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Greenland_demography.png/220px-Greenland_demography.png)
Počet obyvateľov:
- 56 376 (júl 2005, odhad)
Veková štruktúra:
- 0 – 14 rokov: 27% (mužov 7 718; žien 7 483)
- 15 – 64 rokov: 68% (mužov 20 860; žien 17 272)
- 65 rokov a viac: 5% (mužov 1 332; žien 1 644) (2000, odhad)
Populačný prírastok:
- > 0,09% (2000, odhad)
Pôrodnosť:
- 16,85 narodení na 1 000 obyvateľov (2000, odhad)
Úmrtnosť:
- 7,85 úmrtí na 1000 obyvateľov (2000, odhad)
Prírastok obyvateľstva (migrácia):
- - 8,38 migrantov na 1 000 obyvateľov (2000, odhad)
Pomer pohlaví:
- pri narodení: 1 muž na 1 ženu
- pod 15 rokov: 1,03 muža na 1 ženu
- 15 – 64 rokov: 1,21 muža na 1 ženu
- 65 a viac rokov: 0,81 muža na 1 ženu
- Celková populácia: 1,13 muža na 1 ženu (2000, odhad)
Detská úmrtnosť:
- 18,26 úmrtí na 1 000 živonarodených (2000, odhad)
Dĺžka života:
- muži: 64,52 rokov
- ženy: 71,69 rokov (2000, odhad)
- Celková populácia: 68,07 rokov
Počet narodených detí:
- 2,45 narodených detí na 1 ženu (2000, odhad)
Etnické skupiny:
Náboženstvá:
Jazyky:
- Grónčina (Východoinuitský jazyk);
- Dánčina;
- Angličtina.
Grónsko, obzvlášť na nehostinnom východnom pobreží, má vážne socioekonomické problémy s domácim násilím, sexuálnym zneužívaním neplnoletých, alkoholizmom, tehotenstvom neplnoletých a vysokým percentom samovrážd. V Grónsku je najväčší podiel samovrážd na svete. V roku 2006 spáchalo samovraždu 58 ľudí (štatisticky 104 ľudí na 100 000 obyvateľov). Pre porovnanie – v Dánsku je 14 samovrážd na 100 000 obyvateľov a najvyšší počet samovrážd v Európe má Litva (39 samovrážd na 100 000 obyvateľov).[3]
Geografia
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8b/Nun%C3%A2_island_Upernavik_district_2007-08-09_3.jpg/220px-Nun%C3%A2_island_Upernavik_district_2007-08-09_3.jpg)
Rozloha Grónska je 2 099 988 km², z toho 1 799 992 km² (85,7%) pripadá na pevninský ľadovec. Pobrežná čiara je dlhá 39 330 km. Všetky mestá a osady sa nachádzajú pri pobreží. Z 18 miest je 15 na západnom pobreží (Aasiaat, Ilulissat, Kangaatsiaq, Qasigiannguit, Qeqertarsuaq, Upernavik, Uummannaq v severnej časti, Maniitsoq, Nuuk, Paamiut, Sisimiut v strednej časti, a Ivittuut, Nanortalik, Narsaq, Qaqortoq v južnej časti), 2 vo východnom Grónsku (Ammassalik, Ittoqqortoormiit) a 1 v severnom Grónsku (Qaanaaq). Tieto tri časti sa nazývajú Kitaa (Západné Grónsko), Tunu (Východné Grónsko) a Avannaa (Severné Grónsko) V severovýchodnej časti Grónska sa nenachádza žiadne mesto a bola vyhlásená za Národný Park Severovýchodné Grónsko. Na ľadovci boli založené 4 výskumné stanice a tábory.
Najsevernejší bod Grónska (Pearyho zem) nie je pokrytý ľadovcom pretože je tu príliš suchý vzduch na tvorbu snehu, z ktorého sa ľadová pokrývka skladá. Ak by sa ľadový príkrov Grónska roztopil, hladina morí by stúpla o 7 metrov a Grónsko by sa stalo súostrovím.
Medzi rokmi 1989 a 1993 vyvŕtali americkí a európski klimatológovia do ľadovca dve diery s dĺžkou 3,2 km a z chemického rozboru zistili klimatické zmeny za posledných 100 000 rokov. Zistili taktiež že počasie, ale aj teploty na planéte Zem, sa často rapídne menili.
V roku 2018 našli kilometer pod ľadovcom v oblasti Hiawatha 31 km široký impaktný kráter. Vytvoril ho asteorid s veľkosťou viac ako 1 km v dosiaľ neznámom období.[4]
Flóra
[upraviť | upraviť zdroj]- Pre detailnejší zoznam pozri Zoznam rastlinných druhov v Grónsku
Grónska kultúra a jazyk
[upraviť | upraviť zdroj]Grónska kultúra začala usadením Inuitských a Vikingských bádateľov na ostrove. Inuiti stále rybárčia. Každý rok sa tu konajú preteky psích záprahov.
Grónsko sa stáva v poslednej dobe turisticky atraktívnejším. Aby prilákalo turistov usporadúva súťaž okrem rybárčenia a psích záprahov aj súťaže v pešej turistike, a cezpoľnom behu.
Domorodým jazykom je grónčina, jazyk patriaci do inuitskej vetvy eskimáčtiny.
V Grónsku sa bežne používa aj dánčina, najmä v hlavnom meste Nuuk. Grónčinu sa učí len pár pôvodom negrónčanov, takže na pracoviskách je hlavným jazykom dánčina.
Tretí jazyk v Grónsku je angličtina, ktorú ovláda väčšina mladých Grónčanov a Dánov. Niektorí ďalší ľudia ovládajú aj iné jazyky.
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ TERAZ.SK. V Grónsku objavili DNA ekosystémov starú dva milióny rokov [online]. TERAZ.sk, 2022-12-08, [cit. 2022-12-11]. Dostupné online.
- ↑ KJÆR, Kurt H.; WINTHER PEDERSEN, Mikkel; DE SANCTIS, Bianca. A 2-million-year-old ecosystem in Greenland uncovered by environmental DNA. Nature, 2022-12, roč. 612, čís. 7939, s. 283–291. Dostupné online [cit. 2022-12-11]. ISSN 1476-4687. DOI: 10.1038/s41586-022-05453-y. (po anglicky)
- ↑ Der Spiegel: Greenland Braces for Independence and Wealth. Navštívené 26.7.2009.
- ↑ A large impact crater beneath Hiawatha Glacier in northwest Greenland [online]. advances.sciencemag.org, [cit. 2019-02-20]. Dostupné online.
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o grónske príslovia
Commons ponúka multimediálne súbory na tému Grónsko